570 likes | 782 Views
Trykk venstre musknapp i det svarte feltet for å gå videre!. PSYKOSOSIALT ARBEID MED ENSLIGE MINDREÅRIGE ASYLSØKERE. Barnepsykolog Amalia Carli Psykososialt senter for flyktninger.
E N D
Trykk venstre musknapp i det svarte feltet for å gå videre! PSYKOSOSIALT ARBEID MED ENSLIGE MINDREÅRIGE ASYLSØKERE Barnepsykolog Amalia Carli Psykososialt senter for flyktninger
I- Generelt om EM i NorgeII- Psykologisk forståelse: fellesgrunnlag og spesielle aspekter III- Reaksjoner som følge av bl.a. tilknyttingsbrudd og traumerIV- Spesielle behov hos EM V- Tanker omkring tiltak
UDI: ”Enslige mindreårige asylsøkere er personer under 18 år som kommer til landet uten foreldre eller andre med foreldreansvar. Flesteparten kommer fra land i krig eller borgerkrigsliknende situasjoner ”
Norge har lang erfaring med mottak av EM barn: • Tyske barn under krigen • Jødiske barn i mellom krigstiden • Krigsskadete barn fra Korea,Vietnam • Uganda • Vietnam etter frigjøring • Iran og Irak under og etter krigen • Somalia, Balkan • Under Gulf-krigen: Iranske barn bosatt i Irak • Afghanistan, m.m.
Verdensomfattende trafikk av barn som følge av fattigdom og krig! Enslige mindreårige asylsøkere i Norge: • Før 1990: >mest gutter rundt 18 år • Nå: >flere jenter, yngre
Asylsøknader fra enslige mindreårige skal prioriteres i alle ledd av saksbehandlingen (UDI).
Ankomst avEnslige mindreårige asylsøkere til Norge(UDIs statistikk)2001 :Totalt 358 2000: Totalt 4451999: Totalt 561
”Enslige mindreårige” og ”traumatiserte barn” er MIDLERTIDIGE TILSTANDERBARN BLIR VOKSNE ETTER HVERT!
Del II: Psykologisk forståelse av separerte barns situasjon:1- Felles psykologiskgrunnlag +2- Spesielle aspekter knyttet til det å være separert barn og flyktning
II-1TILKNYTNING= følelsesmessige bånd • Barnet trenger oppmerksomhet, bekreftelse, forsikring • Balanse mellom avhengighet og selvstendighet Tilknytning : • Vokser i takt med samspillet mellom foreldre og barn • Varer gjennom tid og rom
TILKNYTNING hjelper barna til å: • OPPNÅ DETS INTELLEKTUELLE POTENSIALE • SORTERE INNTRYKK • TENKE LOGISK • UTVIKLE SOSIALE RELASJONER • UTVIKLE SELVBEVISSTHET • STOLE PÅ ANDRE
TILKNYTNING hjelper barna til: • SELVSTENDIGHET • TAKLE STRESS OG FRUSTRASJON BEDRE • MINSKE FØLELSER AV SJALUSI • TAKLE VANLIGE FRYKTFØLELSER OG BEKYMRINGER • ØKE FØLELSE AV EGENVERD • (VERA FAHLBERG,1992)
BESKYTTENDE FAKTORER I BARNDOMMEN*STABILE EMOSJONELLE FORHOLD*SOSIAL STØTTE I FAMILIEN + OMGIVELSER*KONSTRUKTIVE ROLLE MODELLER *LIKEVEKT MELLOM ANSVAR OG KRAV*POSITIVT SELVBILDE*SELV TILLIT OG SELVKONTROL *KOGNITIV KOMPETANSE
BESKYTTENDE FAKTORER I SKOLESAMMENHENG ET UNDERVISNINGSKLIMA SOM : • Er EMOSJONELT OPPBYGGENDE • Er ÅPENT OG VEILEDENDE • VERDIORIENTERT • ANNERKJENNER BARNETS BEHOV + • VERDSETTER EVNER/KUNNSKAP/ERFARINGER • ERKJENNER FEIL/MANGLER • KORRIGERER PÅ EVT. FEIL
II-2Spesielle aspekter knyttet til det å være enslig mindreårig/separertflyktning eller asylsøker
II-2Bruddet med foreldre: • lengre før flukten • som følge av krigshandlinger/fengsling • barnet sendes ut av foreldrene • barnet forlates i Norge • sendes ut av Norge til hjemlandet • sendes til nytt land • foresatte kan ikke / vil ikke komme til Norge
Før separasjonen Under flukten I eksil: mottak, plassering Var omsorg tilpasset barnets spesielle behov som separert/traumatisert? DETTE BØR KARTLEGGES OM MULIG! II-2Hvilken omsorgskvalitet har barnet hatt?
II-2Barnet reiser med: • Nær omsorgsperson • Bekjent (men kjenner barnet han/henne?) • Ukjentperson/kurer • Alene • Med andre slektninger/søsken
Har barnet opplevd traumer? • Skremmende situasjoner • Omsorgssvikt • Overgrep (også i Norge!!) • Press/trusler >>Kan hende den voksne/omsorgspersonen: ikke vet om det, Ikke synes det var noe vanskelig, vil skjule det/ tabu tror at barnet ikke ”tenker”, ”føler”, ”husker”.
II-2 TAUSHET OG USANNHET Barnet er blitt bedt om/rådet til: • å tie,forandre identitet, alder, bakgrunnshistorie Barnet kan ha glemt viktige detaljer • Og/eller være forvirret • Sier ting som ikke er nødvendig • Vet ikke hva som kan/ kan ikke sies
II-2 SEPARASJON HOS E.M. : Å BLI SENDT UT: KJÆRLIGHETSHANDLING ? HVILKE UTTALTE/UUTTALTE GRUNNER?? eller STRAFF? HVILKEN MENING HAR DET FOR BARNET? HVORDAN BLE BARNET VALGT? HVORFOR? HVA TROR BARNET?
II-2MOTSTRIDENDE FØLELSER: VOKSEN? • ”MÅ KLARE MEG SELV” • -FRISTENDE + TRUENDE • BARN? ”MÅ BESKYTTES” • SKYLD vs. LETTELSE/GLEDE OVER Å VÆRE I NORGE
II-2VANSKELIG Å HVILE I EGEN TRYGGHET/ SIKKERHET HVORDAN OG HVORFOR BLI GLAD, FREMTIDSORIENTERT?VIKTIG Å FÅ TAK I DET FORELDRENE HADDE ØNSKET FOR DETTE BARNET: ET BEDRE LIV, STUDIER, O.L.
II-2TIDSPERSPEKTIV - reelt og psykologisk - OPPFATTES EKSILET SOM : MIDLERTIDIG eller VARIG? - HVILKE KONSEKVENSER TILSKRIVER BARNET DETTE? • HVILKE SORG-REAKSJONER MELDER SEG? • OBS!: DETTE KAN VARIERE I FORSKJELLIGE PERIODER!
SEPARERTE BARN >> ofte ABSTRAKTE TAP: • LETTERE Å HÅNDTERE ET KONKRET TAP PGA DØD enn • UVISSHETEN om FORELDRE/FAMILIEN er: ”FORSVUNNET”, ”PÅ FLUKT”, ”VET IKKE” HVOR DE ER, e.l.
NEGATIVE ERFARINGER I EKSILLANDET • DISKRIMINERING • INKONSISTENS I IMOTTAKS TILBUDET • GJENTATTE FLYTTINGER • MANGELFULL SKOLEGANG • GJELD ETTER SKOLEGANG
III BARNAS REAKSJONER SOM FØLGE AV SEPARASJONEN FRA FORESATTE:
EN MÅTE Å KOMMUNISERE, GJØRE SMERTEN SYNLIG PÅ AGGRESJON VENDES INNOVER REDD FOR Å SKADE ANDRE HEVN FÅ TILBAKE FØLELSEN AV SELVKONTROLL ”DETTE BESTEMMER JEG” ERSTATTE PSYKISK SMERTE MED FYSISK SMERTE, ”DET ER GODT” SELVBESKADIGELSE
KRISEREAKSJONER (1) • GJØR SEG STOR OG VOKSEN AVVISER HJELP ( som FOSTER + ADOPTIVBARN) • ASOSIAL ATFERD SØK ETTER REFERANSEGRUPPE NASKING • VOLDSOM TILKNYTTING BENEKTELSE AV TAPET • PASSIVITET, LIKEGYLDIGHET -”GIR OPP”
KRISEREAKSJONER (2) • TAR AVSTAND FRA: -EKSILLANDET -HJEMLANDET • KREVENDE, KOMMANDERENDE • GRÅDIG HOLDNING, REGREDIERT • ERSTATNINGSBEHOV ”HAR MISTET SÅ MYE, VIL HA ALT”.
KRISEREAKSJONER(3) OFTE ET UTTRYKK FOR Å HA MISTET/TAPT SÅ MYE • SELVDESTRUKTIVITET • RUS • PROMISKUITET • ”PIERCING” • DEPRESJON • AGGRESSIV ATFERD
KRISEREAKSJONER(4) SINNE MOT • FORELDRENE • NORSKE INSTITUSJONER • PLEIEFORELDRE/OMSORGPERSONER • ANDRE
IV- Spesielle behov hos enslige mindreårige asylsøkere som følge av deres situasjon
barnevernsloven må settes i verk! omsorgspersoner må kvalifiseres til oppgaven- ikke diskvalifiseres PLASSERING AV E.M.:
Skrekkeksempler:Unge piker hos enslige mennPleieforeldre orker ikke mer: dyrt, vanskelig Barnevern vet ikke om de kan intervenere
KUNNSKAP >> TILTAK At barn og foreldre er kommet bort fra hverandre har sterkt innvirkning på : • Barnet selv • Biologiske foreldre • Hjelpeapparatet • Nye omsorgspersoner • Alle de involverte bør få adekvat oppfølging
EM er vanlige barn med spesielle opplevelser og –behov Barnevernet bør ha en sentral rolle!! KUNNSKAP >>TILTAK
Psykologisk forståelse av barn utsatt for tilnytningsbrudd og traumer Oppfølging og støtte til omsorgspersoner og skolepersonell: ”Love is not enough” ”Slekt er ikke nok!” KUNNSKAP >> TILTAK
Skolevansker som følge av : Språkskifte Mangelfull skolegang Traumer (kognitive, emosjonelle og organiske følger!) Behov for utredning Tilrettelagt undervisning Behov for terapeutiske tiltak? KUNNSKAP >> TILTAK
Fare for raske avgjørelser i plasseringen Ta tiden til hjelp Få mer kunnskap om barnet Bruk tiden for å bearbeide vanskelige opplevelser KUNNSKAP >> TILTAK
EM= sammensatt ofte komplisert livssituasjon SAMARBEID MELLOM ETATER + RELEVANTE PERSONER !!! KUNNSKAP >> TILTAK
”DYRT Å HA BARN” Realistisk godtgjørelse til omsorgspersoner Gjerne tiltak som inkluderer biologiske barn KUNNSKAP >> TILTAK
Behov for bearbeidelse av traumer Veiledning til 1. linjetjenestene Fleksibilitet Få 2. linjetjenestene på banen Alternative tilbud: Grupper, aktiviteter, reiser. KUNNSKAP >> TILTAK
Behov for ”å være vanlig ungdom” Hjelp til å være vanlig>> SKOLEHJELP! Støtte til fritidsaktiviteter + opplevelser ”Få det samme som andre men ofte i forsterket grad” KUNNSKAP >> TILTAK
Familien er en ressurs Gi støtte og veiledning Evt. ”spare” familien til besøkshjem KUNNSKAP >> TILTAK
EM sterkt utsatte for overgrep Være reallistisk! Gi tett oppfølging KUNNSKAP >> TILTAK