290 likes | 412 Views
Fremtidig sykehusstruktur. Strategisk fokus 2025 Sykehuset Innlandet Status Sykehuset Innlandet. Eldrerådskonferanse, Honne 07.05.14. Nasjonale retningslinjer. Innføring av foretaksmodellen i 2002 brøt på mange måter med tidligere retningslinjer: - Organisering av sykehusvesenet etter
E N D
Fremtidig sykehusstruktur Strategisk fokus 2025 Sykehuset Innlandet Status Sykehuset Innlandet. Eldrerådskonferanse, Honne 07.05.14
Nasjonale retningslinjer Innføring av foretaksmodellen i 2002 brøt på mange måter med tidligere retningslinjer: - Organisering av sykehusvesenet etter konsernmodell. - Staten vedtok 5 regionale helseforetak, RHF’r (senere 4). - Liten (ingen?) statlige føringer for sykehusstrukturen – det ble overlatt til det enkelte RHF innen sitt ansvarsområde. Begrunnelse: Effektivisering og avbyråkratisering, mindre lokalkonflikter!
Hvordan har det gått? • Foretningsmessig syn på sykehusdriften • Foretakene hegner om sine sykehus • Lite samarbeid mellom foretakene • Søker å bli selvhjulpne • Søker å etablere spesialisthelsetjenester det ikke er pasientgrunnlag for for å forhindre ”lekkasjer” til andre foretak eller nivåer.
Hvordan har det gått? • Kostnadskrevende administrative strukturer • Mange ledere • Høye lederlønninger • Kostnadskrevende utredninger • Kostnadskrevende eksperimenter (eks. funksjonsfordelingen i SI) • Sykehussammenslåinger øker kostnadene
Spesialisering som styringspremiss Fører til: • Etablering av økt antall vaktlinjer, uten tanke på sykehusnivå og pasientgrunnlag • Økte vaktkostnad • Nivåmodellen svekkes, ”alle skal drive med alt” (Kfr. også samhandlingsreformen) • Kvalitetsforringelse?
Resept 2006 Helse Sør – organisering av akuttfunksjoner og foretaksstruktur • Sykehus med landsfunksjoner • Eks: Brannskadeavdelingen, Haukeland Hjertekirurgisk avdeling OUS • Regionsykehus • Sykehus med spesialiserte tjenester der befolkningsgrunnlaget ville være for lite for å kunne tilby forsvarlig kvalitet ved lokalsykehus
Resept 2006 Helse Sør – organisering av akuttfunksjoner og foretaksstruktur Neste nivå - Allsidige akuttsykehus med følgende tjenestetilbud: - Generell indremedisin - Generell kirurgi - Ortopedi - Pediatri - Fødeavdeling - Gynekologi - Nevrologi - Psykiatrisk akuttavdeling - Anestesi - Kirurgisk og medisinsk overvåkning/intensivavdeling. Støttefunksjonene måtte være: - Radiologi og nukleærmedisin - Mikrobiologi, - Patologi - Klinisk kjemi - Immunologi og transfusjonstjeneste. ”Ut fra driftshensyn og økonomi vil det optimale opptaksområde være ca 150 000 innbyggere for å gi bærekraftig pasienttilgang for avdelinger med pasientstrømmer som pediatri, nevrologi og gynekologi” skrev de. Hvordan avviker dette fra Lillehammer sykehus før 2002, hva var begrunnelsen for endring?
Resept 2006 Helse Sør – organisering av akuttfunksjoner og foretaksstruktur Under dette definerte man lokalsykehus med akuttfunksjoner med basisfunksjonene: - Generell indremedisin - Generell kirurgi - Ortopedi. Støttefunksjonene måtte være: - Radiologi (men ikke nødvendigvis røntgenlege i vakt – telemedisin) - Anestesi - Laboratorium/blodbank/mikrobiologi - Kirurgisk/medisinsk overvåkning. Minimum befolkningsgrunnlag burde være 40 000, det optimale ut fra drifts- og økonomiske hensyn 60 000 – 90 000.
Noen forutsetninger som burde legges til grunn • Utredningen fra Helse Sør et godt utgangspunkt • Befolkningsgrunnlag • Geografi • Hastegrad • Spesialisering • Tjenestenivå
HSØ omfatter mer enn halve Norges befolkning. 11 helseforetak i HSØ: Akershus universitetssykehus (ca 400 000) Oslo universitetssykehus Sykehuset i Vestfold (233 000) Sykehuset Innlandet (dvs Hedmark!) Sykehuset Telemark (169 000) Sykehuset Østfold (275 000) Sørlandet sykehus (282 000) Vestre Viken (ca 450 000) Kun et akuttsykehus i hvert foretak! Annet Sunnaas sykehus Sykehusapotekene Med driftsavtale Betanien Hospital Diakonhjemmet Sykehus Lovisenberg Diakonale Sykehus Martina Hansens Hospital Revmatismesykehuset Noen forutsetninger i Helse Sør-Øst og Sykehuset Innlandet
Noen forutsetninger i Helse Sør-Øst og Sykehuset Innlandet • Sykehuset Innlandet (SI) omfatter nær halve arealet i HSØ. • Et annet av foretakene – Vestfold – er mindre enn Lesja. • Innlandet 25% større enn Danmark og 10% større enn Finnmark • SSB i januar: 95 % av befolkningen i HSØ har reisevei på under 1 time til nærmeste akuttsykehus • Dvs. at 135 000 har lengre vei og 1/3 av dem bor i Gudbrandsdalen og Valdres. • Samme mal brukes i alle foretak, uansett størrelse, dvs ett akuttsykehus i hvert foretak. • Etter forutsetningene til HSØ og anbefalingen fra adm direktør vil Gudbrandsdalen fra Ringebu og nordover falle utenfor times grensen, samt 28 000 innbyggere i Hedmark (litt usikkert avhenger av hva som skjer med Tynset og Kongsvinger sykehus).
Hva betyr 1-times transport for behandlingstiden • 1-timesgrensen betyr i realiteten 3 timer til behandling: • Erkjenne sykdom • Kontakte lokalt helsevesen • Diagnose lokalt • Transport til sykehus • Diagnostikk og klargjøring i sykehus før behandling kan iverksettes
Fremtidens tjenestebehov • Vanlige sykdommer er vanligst, utgjør ca 60% - 80% av det som skal behandles på sykehus • Eldrebølgen gir mange pasienter med flerdiagnoser (over 5 i snitt for personer over 80 år) • Økt antall pasienter med kroniske sykdommer
Fremtidens tjenestebehov • Forutsetter spesialister og avdelinger med breddekompetanse fremfor struktur etter spisskompetanse • Akuttavdelinger trenger i hovedsak breddekompetanse • Ikke funksjonsfordeling av akuttavdelinger • Funksjonsfordeling av en del spesialiserte, elektive oppgaver (f. eks kreftkirurgi) • Flere sykdommer vil kreve spisskompetanse på regionsykehusnivå, ikke motsatt. • Elektive (planlagte) oppgaver nesten aldri akutte
Hva skal lokalsykehus være? • Diagnostisk enhet • Akuttbehandlingsenhet • Stabiliseringsenhet for akuttpasienter som trenger behandling på høyere nivå • Behandlingsenhet for vanlige tilstander • Etterbehandlingsenheter for spesialsykehusene • Resursbase for kommuner, kfr. samhandlingsreformen
Argument fra ledelsen i Sykehuset Innblandet • For mange sykehus • Kun 65 000 innbyggere pr sykehus • Behov for å bygge opp mer robuste enheter • Hindre lekkasje mot Oslo/Ahus
Hva er virkeligheten? • Befolkningsgrunnlaget for hvert sykehus, dvs. der sykehuset er det nærmeste akuttilbudet viser følgende: • Gjøvik 86 700 (Jevnaker, Lunner og Gran har Ringerike eller Ahus som nærmeste sykehus) • Lillehammer 81 500 (med Ringsaker nord) • Hamar 69 200 • Elverum 69 700 • Kongsvinger 41 700. • Tynset 24 000 (med Røros og Håltålen)
Strategisk fokus 2025Høringsdokument 3 hovedmodeller: • Videreføring av dagens nettverksmodell med 4 akuttsykehus i Mjøsregionen. • Et akuttsykehus i hvert fylke, 2 alternative modeller, 2 A og 2 B. • Et nytt hovedsykehus, 2 alternative modeller. Lokalmedisinske sentra på Otta og Fagernes opprettholdes og videreutvikles. Styret vedtok modell 3:
Strategisk fokus 2025Høringsdokument Vedtaket: • Et nytt hovedsykehus i Mjøsregionen, lagt til området ved Mjøsbrua. • Avvikling av sykehusene som ikke blir tillagt akuttfunksjoner. Omgjøres til LMS. Elverum opprettholdes som en større enhet for dagkirurgi og elektiv kirurgi med pasienthotell og femdøgns post. • Opprettholdelse av LMS på Otta og Fagernes. Oppfyller kravet fra Helse Sør-Øst.
Noen spørsmål • Hva var begrunnelsen for etablering av Sykehuset Innlandet? • Hva var galt med sykehusene i Oppland? • Hvorfor trenger man 4 sykehus i Hedmark og ingen i Oppland? • Hva skjer i mellomtiden? (tidshorisont hovedsykehus 20 år +) • Vil et hovedsykehus gi mer nødvendig kompetanse sett i forhold til scenariene 2A eller 2B?
Noen spørsmål • Hva med beredskap? • Hva med samhandlingsreformen? Hvordan vil samhandlingen bli med 48 kommuner? • Bør ikke spesialistutdanningen styres politisk slik at man utdanner de spesialister geografi og sykehusstruktur tilsier?
Nasjonal sykehusplan • Regjeringen har bestemt at nasjonal sykehusplan skal være ferdig 2015. • I mellomtiden fortsetter SI med stor hastighet arbeidet mecd planene om et hovedsykehus. • Ansetter prosjektleder og ytterligere direktører. • Regjeringen har bestemt at planlegging av sykehus skal legges til SINTEF i Trondheim. • Hvorfor driver SI med det da?
Sviktende forutsetninger • Arealbehovet er underestimert. • Sengetallsbehovet er underestimert. • Liggedøgnprognosene er underestimert. • Driftskostnadene er underestimert.
Begrunnelsen for storsykehus • Samle alt på et sted. • Økende spesialisering. • Robuste fagmiljøer. • Mer selvhjulpen – hindre lekkasje. • ”Brukerne vil ha det!”
”Brukerne vil ha det” • Meningsmåling Hamar arbeiderblad 2011: 54% mot ett hovedsjukehus, 36% for , 14% hadde ikke bestemt seg. • Meningsmåling OA 2013: 50,5 % er mot storsykehus, 31 % for og 18,5 vet ikke. • Pensjonistforbundet i Oppland vil bevare dagens sykehustruktur i Oppland, er imot ett storsykehus. • Opprop om bevaring av Lillehammer sykehus støttes av samtlige eldreråd og lokallag i pensjonistforbundet fra Ringebu og nordover. • Opprop i resten av fylket om bevaring av dagens sykehusstruktur i Oppland støttet av alle lokallag i PF unntatt Nord-Aurdal, samt 11 av 16 eldreråd, 5 har ikke svart. • Julemøte i LHL for Sel og Vågå med 37 fremmøtte, samtlige var imot ett storsykehus, støttet dagens struktur i Oppland. • Underskriftskampanjen ”Vi som er for 3 akuttsykehus i Oppland” har samlet ca 16 700 underskrifter til nå.
Samfunnsanalyse Fra Asplan Viak 18.03.2014 • Bagatelliserer all motforestillinger. • Feilopplysning om avstander. Gudbrandsdalen knapt nevnt. • Feil i avstand fra Valdreskommuner. • Feilopplysninger vedrørende eksisterende sykehus i Oppland.
Samfunnsanalysen Økning i transportbehov • Økning i antall personkilometre på 25 mill. km for pasienter og pårørende til somatiske sykehus, dvs 57 % økning i forhold til i dag. • Tilsvarende til psykiatriske institusjoner: Økning med 2 mill km, dvs 17%
Samfunnsanalysen Økning i transportbehov • For ansatte i somatikken: Økning 29 mill km, dvs 175 %, tilsvarer 278 årsverk. • For ansatte i voksenpsykiatri og rus: Økning med 6 mill km, dvs. 96 %, tisvarer 59 årsverk.