460 likes | 721 Views
Frn kliniskt arbete till forskning . Frn barndom till brott - Om 20 mn dmda fr sexuella vergrepp mot 38 barn (april 2002)Forskning om unga frvare, anslag frn Statens Institutions StyrelseHandledning av poliser och klagareGruppsykoterapi med vrddmda: vergrepp mot annan vuxen, vergrepp mot barnDen rttsliga processen vid misstanke om sexuella vergrepp barnets villkor i fokus, anslag frn Brottsoffermyndigheteninga.tidefors@psy.gu.se.
E N D
1. Förövare av sexuella övergrepp Kan och vill vi begripa det obegripliga? Inga Tidefors
Inga.tidefors@psy.gu.se
2. Från kliniskt arbete till forskning Från barndom till brott - Om 20 män dömda för sexuella övergrepp mot 38 barn (april 2002)
Forskning om unga förövare, anslag från Statens Institutions Styrelse
Handledning av poliser och åklagare
Gruppsykoterapi med vårddömda: övergrepp mot annan vuxen, övergrepp mot barn
Den rättsliga processen vid misstanke om sexuella övergrepp – barnets villkor i fokus, anslag från Brottsoffermyndigheten
inga.tidefors@psy.gu.se
3. Från kliniskt arbete till forskning
Varför frågan ? Sambandsfaktorer
Vrede, makt, sadism ? sexuella, erotiska dimensioner
Individen och dess handlingar ? Helheten, individen på gott och ont
inga.tidefors@psy.gu.se
6. Din avhandling har hjälpt mej mycket i diskussionen med människor som anser att " vi borde börja med kastrering". När man läst den kan man inte se på sexualbrottslingar på ett annat sätt än att de är just, människor. Ville därför tacka dej både för avhandlingen och för din undervisning på fredagen, om den inte varit med hade dagen blivit synnerligen onyanserad.
För att du verkligen ska förstå att detta rör sig om ett kärleksmail som kan styrka dina narcissistiska drag, så kan jag berätta att jag brukade kalla dej Birgitte Bardot när vi skulle ha dej under utbildningen, för du är verkligen vacker som en filmstjtärna.
9. Forskningsområden Bakgrundsfaktorer
Personlighetsdrag
Övergreppsbeteende
Återfallsrisk
Behandlingsforskning
Referensramar: a-teoretiska, kognitions- psykologi, anknytningsteori
10. Att förstå det tabuiserade
Att sätta in i ett sammanhang
Kan vara vem som helst, men är inte vem som helst
Samhällsfaktorer
Gemensam symbolisk ordning
inga.tidefors@psy.gu.se
11. Hur mycket är ens egen förmåga att förstå dynamiken i det sexuella utagerandet mot ett barn begränsad av incesttabut – kan man tänka bortom sitt eget tabu?
”The major obstacle to studying incest avoidance in humans has been the incest taboo” (Erickson, 1999, s. 167).
Männen ville inte känna, tänka eller tala om övergreppen i sexuella termer - samspelar med omvärldens önskan om att skydda den egna föreställningen om vad sexualitet bör vara för något
14. ”The result of the hierarchical regression suggest that childhood attachment may predict coercive sexual behavior independently of its relationship with antisociality and aggression. This is consistent with the formulation that the attachment and sexual behavioral system are interrelated” (Smallbone & Dadds, 2000, s. 12).
15. - Vad har du för upplevelser när du själv var barn av att bli omhändertagen och tröstad?
- Ja, dom är väldigt få och begränsade. Jag kan inte egentligen komma ihåg någon gång då varken min pappa eller mamma tröstade mej ... och... utan det var att man skulle... bita samman och ta nya tag och... min pappa hade ju precis samma problem när det gällde att hantera konflikter med barn.
- Om man använder en bild från din värld, att man programmeras med olika begrepp och föreställningar från det vi är små, om man går in i i nån slags fil i dej, vad har du blivit inmatad med - ja, föreställning om pappa och papparollen, hur ser ditt pappabegrepp ut... - vad fick du med dej?
- Ja, den fanns ju inte ... dom diskussionerna eller begreppen överhuvudtaget. Och därför har jag ju inte kunnat skaffa mig några referenspunkter under barnaåren .... inom detta .. från min familj... eftersom det aldrig talades om det... det var ju liksom ... tomt mellan naveln och knäna ... utan... den bilden som man har fått sig till livs, har man ju fått då via ... lekkamrater från sandlådan och uppåt och därför så har man ju från barnsben aldrig fått reda på att så här gör man detta... detta är fel, och sådant och då var ... kan det ju uppstå... den situation ... då har man inga sådana referenser utan man får en massa signaler från olika håll ... fragmenterat så ... och sedan bygger ihop det i en egen liten .. världsbild, så kan ju den världs-bilden bli väldigt bisarr ... av alla dessa fragment, man har om sex
16. - Hur tror du att dina föräldrar såg på dej som barn?
- Deras stora lycka och hopp.. inte vet jag... jag kan tänka mej att mamma kanske hade, en annan syn första året... när hon kanske var tvungen att vara ensam med den... hårda, vassa farmor... vars syn på mannen var... vass... honan hade ju som uppgift att föra släkten vidare... sen behövde hon inte släppa till mer... till liderliga handjur... så tror jag hennes bild var... hon hade släppt till dom gånger det var bibliskt nödvändigt, sen var det slut... och det stack hon inte under stol med... använda den till å piss... slut.
17. ”Det är en psykoanalytisk säkerställd iakttagelse att intensiteten hos den känsla som oftast subjektivt upplevs som sexuellt begär (inklusive tillhörande fysiologiska fenomen) beror på icke-sexuella känslor för narcissism, sadism, masochism, maktlystnad och t o m ångest, ensamhet, tristess” (Fromm, 1976, s. 92).
”De många psykiska konflikter som sökandet efter kärlek och tillfredställelse ger upphov till – resultatet av kollision mellan den inre världens primitiva drifter och yttervärldens begränsningar – tar sin början med den allra första sinnliga relationen” (McDougall, 1996, s. 13)
18. Vilka var de drabbade? 38 barn, 26 flickor och 12 pojkar
4 män berättade om sexuella
övergrepp längre tillbaka i tiden
I materialet fanns det 45 barn
biologiska barn, styvbarn och fosterbarn
några barn, utsattes av en morbror eller farbror
några barn, utsattes av en barnvakt, pappa
till bäste kompisen, granne eller ”extramorfar”
19. Erkännande/förnekande 15 mäns berättelser stämde med beskrivningar i
tingsrättsdomarna
2 män sa att de antagligen hade gjort det som barnen/barnet hade berättat, men hade inte något minne av händelserna
2 män förnekade de brott de vid intervju tillfället var dömda för, men berättade om andra sexuella gränsöverskridanden
1 sa att han var oskyldig, att han inte hade problem av det här slaget
20. Handlingarna Beröring av barnet, ömsesidiga beröringar där den vuxne ibland själv onanerade, men också försökte att stimulera barnet sexuellt
Några försökte att genomföra samlag,andra fullbordade sina försök
Beröringarna och samlagen riktade sig mot barnets slida eller penis, stjärt och mun
Det yngsta barnet var två år, det äldsta femton, när övergreppen började
Vissa av barnen upplevde ett enstaka övergrepp, medan andra utsattes kontinuerligt
Barnen, som utsattes ofta och länge, utnyttjades av sin pappa/den som var i pappas ställe
21. Männens barndom Försummelse
Fysisk misshandel
Sexuella övergrepp
Avsaknad av gränser
Jag fick stryk av livremmar och
mattbankare, fick örfilar.
Jag kommer inte ihåg så mycket
om hur det var, men man
undrade varför. Vet inte vad
jag kände, vill
egentligen inte veta.
22. Avsaknad av mening och sammanhang Mamma fick två barn till med en annan,
då när pappa och mamma levde till-
sammans, som inte var pappas
barn, så sen skilde dom sej.
Jag kommer ihåg en gång när jag
skulle åka ut i bilen med pappa, var
nog åtta. Då hade han en kvinna som
satt vid sidan om honom och jag satt
i baksätet. Då kommer jag ihåg att
han först tog henne på låren. Och
sen stannade dom och kysstes.
Sen åkta vi hem till mamma. Jag
tror att jag tänkte: ’hur kunde han göra
så - mot mamma, mot mamma’.
23. Egna sexuella övergrepp
62% av våldtäktsmän
50% av förövare av sexuella övergrepp mot barn
20% av män dömda för annan kriminalitet
(Dhawan & Marshall, 1996)
den traditionella mansrollen upp-
muntrar pojkar och män att förneka
sårbarhet. Män som utsatts för sexuella
övergrepp som pojkar har en tendens
att inte berätta detta (Hunter, 1990; Bagley, 1991;
Schwartz, 1994; King, 1995; Gill & Tutty, 1997
24. Vet inte vad jag ska berätta, men det var
liksom detta att vi såg mamma och pappa
ligga med varandra och att pappa var ute
med andra kvinnor. Det var ju också så att
han var på syrrorna. Ja, det var alla möjliga
grejor. Han skulle ha dom att runka och
suga på honom. Och sen när storasyrran
blev äldre, då låg han med henne. Men
lillasyrran hon fick flytta hemifrån, när hon
var elva. Hon klarade sej från honom,
tror jag. Sen var det också ett beteende,
som växte fram hos oss syskon, när vi
syskon utförde sån där intim syskonkärlek.
Så det var alltså ett normalt beteende.
25. Ingen av oss syskon brydde sej om att det var så.
Jag såg ju på, när farsan var på en äldre syster,
men jag brydde mej inte om det, för det skulle bara
vara så. Så det var helt naturligt mellan oss syskon.
Ja, det var ju puss, kel och kramar. Och så skulle vi
låssasknulla. När dom var borta så klädde storsyrran
av sig naken och satte sig i en fåtölj och särade på benen
och pullade sej i slidan. Hon ville att jag skulle ta henne
där, men jag ville inte. Men hon tvinga mej att
slicka henne där. Hon sa att det var skönt, att det inte
gjorde nåt. Hon ville knulla ibland och det gjorde vi.
Först storsyrran och sen lillsyrran.
Jag låg ovanpå, skulle ha snoppen i slidan
och vi rörde oss upp och ner ett tag,
sen var det lillsyrrans tur.
26. Teman i övergreppsberättelserna En majoritet av männen berättade ingående
om de övergrepp, som de var dömda för och om
övergrepp som låg längre tillbaka i tiden
Hur övergreppen påbörjades
Männens egna beskrivningar av ”varför” övergreppen hände
Männens känslor i samband med övergreppen
Männens upplevelser av barnet/ barnen
Hur övergreppen upphörde
27. Hur det började
Må allt sämre, tappa kontrollen och att uppleva kaos:
Jag tror att det var mycket stress. Jag ville ju klara ut det här med skolan. Det var långa dagar och äktenskapet funkade inte alls. Vi visade inga känslor alls och vi kommunicerade inte. Vi bara grälade, så jag var helt slut och jag hade ingen lust att leva. Jag kände mej som en delad människa och allting kändes så onaturligt och jag ville egentligen skada mej själv
Det andra mönstret, mindre vanligt, var att allt var som vanligt:
Nä, jag har inga speciella minnen av att det skulle ha varit nåt särskilt perioden före det här hände. Så förmodligen mådde jag som jag brukade, hade inget särskilt i tankarna, vad jag vet.
28. Sättet att förklara/tala om övergreppen oförmåga att sätta fingret på det tillfälle då föräldraberöringen blev sexuell
då närheten till barnet väckte sexuella känslor, så trängde mannen bort att det var det han kände
Situationer som präglades av närhet, tillit och lust som t.ex. i samband med att lägga barnet, bada tillsammans med det, sitta i tv-soffan tillsammans eller då männen lekte med barnet
29. Den egna förklaringen Det fanns en ömsesidighet, barnet ville också och barnet tyckte om det:
Jag tror väl att han hade ett behov av att kunna få ta emot sånt. Så när han satt vid mej, han var väl fjorton då, och jag höll om honom med en arm över bröstet eller tog handen och smekte den över bröstet och magen, så kunde han dra in magen så att det blev lite plats under byxlinningen, för mej att smeka längre ner. Jag tänkte att det här känns nog gott för honom. Och jag kan väl tänka mej att jag var tillfreds, jag också - lite upphetsad.
30. Barnet drev på och själv kunde man inte säga nej:
Ja, i alla fall skulle jag visa honom hur man tvättar snoppen. Ja, hur man drar tillbaka förhuden och sköljer av med vatten. Sen skulle han titta på, när jag tvättade mej. Och det fick han väl göra. Så jag satte mej på huk och han tvätta mej och när jag satt på huk och han tvättade mej, så fick jag stånd. Han skulle tvätta mej i stjärten och han fick tvätta benen och han skulle prompt prompt – ja, han skulle hela tiden ta i snoppen och tvätta där också. Jag försökte säga nej, men han tog tag i min snopp, helt enkelt bara rakt upp och ner och jag fick utlösning
31. Det går inte att förklara, men det var hemskt och fel:
Flickorna var en 8, 9 år gamla och det var tafsande med två utav dom och så var det oralsex. Jag har inte fattat hur detta kunde hända. Jag levde liksom i en helt annan värld. Jag var helt slut mentalt och vet inte vad jag tänkte. Jag kunde inte bedöma situationen och det gick bara på. Det var förskräckligt och det var kaos. Det kom liksom plötsligt; ”vad är detta som håller på att ske med mej, att hålla på med småflickor. Och sen funderade jag på att jag skulle ringa nån och försöka få hjälp, men det blev aldrig av. Rädslan att behöva ljuga. Jag mådde sämre och sämre efter varje gång och ändå gjorde jag det. Att jag gjorde så mot dom, det fattar jag liksom inte.
32. De känslor/det som ”drev dem” - de behövde barnet: Få närhet, trygghet och bli lugnare:
Jag vet att en natt hade jag sån fruktansvärd ångest. En av dom här pojkarna låg på en madrass på golvet. Och då la jag mej bredvid honom, liksom bara för att få ligga nära. För jag hade sån ångest, så jag visste inte vart jag skulle ta vägen va. Dom brydde sej liksom inte om det, för dom hade legat hos mej på nätterna ibland också och då hade det ju inte hänt nånting. Men den gången så visste jag inte vart jag skulle ta vägen och sen rullade det bara på. Sen var det mer av den där närheten och det blev onani och smek
33. Få värme och kärlek:
Jag hade ingen värme eller känsla från någon. Jag hade liksom aldrig som barn fått nåt av ömhet och kärlek. Men när min dotter var i min famn, så kände jag mej helt försvarslöst mot detta. Min längtan efter värme och kärlek tog överhanden helt och hållet och allt blev långt ifrån den vanlig pappa, som man skulle vara. Det är liksom helt ofattbart. Få värme och kärlek:
34. Få sexualitet:
Då tänkte jag att jag skulle lugna henne, så jag la mej i sängen och hon la sej närmare och nånting hände då. Plötsligt så började jag att känna känslor och att jag kunde känna så mot henne, det var underligt. Ja, det var liksom främmande, det gick ju inte att sätta ord på. Och så den här önskan att tafsa och känna, ville smeka henne. Jag smekte henne och då blev känslan starkare och det var som ett begär efter henne och samtidigt så var det jobbigt att känna så. Det var liksom en känsla för henne som en kvinna och en känsla för henne som ett barn. Jag ville testa henne, men istället så blev det sexualitet. Och först var det bara genom att ta på henne och att smeka.
35. Få ur sig vrede:
Istället så blev det sexualitet och det blev väl mitt sätt att ge henne närhet. Jag förstod det egentligen inte riktigt. Och först var det bara genom att ta på henne och att smeka. Och under en period, så var det just detta, men den sista gången så var jag väl arg på mej själv och arg på alla. Ja, det var väl ren ilska. Allt kändes så förstört, man var arg på allt faktiskt, man kände sej ensam. Min dotter var på väg till skolan, så hon skulle cykla hemifrån. På nåt sätt så exploderade jag, jag vet inte. Tog tag i henne och drog in henne i en garderob, så där skedde våldtäkten och jag var arg på allt. Men det var sexuell upphetsning också, men sen var det ilska. Ja, ilska, det var inte bara mot flickan, det var mot allt.
36. Upplevelsen av polisförhör Jag blev väldigt bra bemött och jag fick bra stöd av dom som förhörde mej. Dom måste ju skolas till att kunna prata om sånt, för dom var helt fantastiska.
Från första stund, så var dom några jävla svin, rent ut sagt. Det var inte alls roligt, och som jag såg det, så hade jag ju inte gjort nåt. Det var jätte jobbigt.
Jag kan bara berätta det som pojkarna har sagt och det som står i domen. Det är det som jag vet, för jag kommer inte ihåg själv. Men den äldste har sagt att jag skulle ha försökt att tränga in i hans anala. Det är inte så mycket jag kommer ihåg själv utan det är ju berättelsen av vad man skulle ha gjort. Det är som sagt att man skulle försökt att ha analsex, samlag med pojkarna. Men vad jag själv skulle ha känt har jag ingen hum om just nu i och med att jag själv har förträngt det. För att det är en sån hemsk grej, för så gör man inte mot sina barn. Så kan jag aldrig tänkas ha gjort mot barnen, men det är inte för att slippa att tänka på att man har gjort dom illa. Men att jag varit så grym emot dom, det är väl den delen, skulle jag tro.
37. Det tillåtna kontra det förbjudna ?risktagande Jag ville både att det skulle fortsätta och att det skulle bli ett slut, för jag var klart medveten om att det var fel det man gjorde. Men lusten var såpass stark så jag kunde inte avbryta.
- att risktagandet fyller en funktion i sig (Stoller)
- en önskan om att övergreppen ska stoppas, d.v.s. en önskan att skydda barnen från sig själv.
De som hade begått mildare och färre övergrepp, hade skuldkänslor och en förmåga att förstå barnets utsatthet. Övergreppen ledde till känslor som självförakt.
De som under lång tid och ofta hade haft samlag med sina döttrar uttryckte skamkänslor och hade svårare att leva sig in i barnets utsatthet.
38. ”Skam är en mer regressiv, mer oavgränsad och mer förlamande känsla än skuldkänslan.
Skamkänslan får barnet att betvivla sin egen omdömesförmåga, sin egen upplevelse,
hela grunden för sin existens” (Haugsgjerd, 1999, s. 388)
”Skam är en fruktad affekt, ofta till och med mer fruktad än fysisk smärta. I snart sagt alla kulturer har skammen en central roll för att kontrollera sexualiteten” (Havnesköld & Risholm Mothander, 1995, s. 130)
39. då känslan av det förbjudna kom ikapp männen ?skam ? förlade de ibland ansvaret hos barnet:
Efteråt så skämdes man fruktansvärt; Gud, varför gjorde jag så och man mådde väldigt dåligt och man undrade varför, varför det blev så. Men det hindrade inte att det hände igen. Nåt kom väl på en, nån jävel som tog överhanden. Men nåt fel måste det vara. Hade hela tiden ett behov som inte blev mättat på nåt sätt. En äventyrslystnad, jag vet inte. Ja, nånting är det ju som fattas.
40. ha skadat barnet ?skuld:
Nä, det var nåt som jag inte fattar. Det var som ett tvång att man måste göra detta. Efter mådde jag pyton och funderade, vad är detta? Det är inte rätt att göra så här. Jag skadar dom, inte i kroppen men i själen. Nä, jag fattar det inte och det går inte att förlåta.
Att jag har skadat henne för livet är det tyngsta att bära, att hela hennes liv kan vara förstört. Jag skulle vilja ha reda på om hon får hjälp, men jag vill inte ta kontakt. Föräldrarna har sånt hat mot mej, så jag vill inte röra upp. Men tanken mal om och om igen, att jag har förstört ett barns liv. Allting annat kan man bygga upp igen, arbete, bostad och pengar. Men det spelar ingen roll hur bra jag än får det, så går inte detta att göra ogjort för den flickan.
41. Münchasen by proxy eller ”barnmisshandel genom förfalskning av symtom”.
Den vuxne som begår sexuella övergrepp skadar det barn, som man själv samtidigt söker omhändertagande och tröst hos.
Hur det tog slut
barnet berättar
någon som lyssnar
någon som vågar och orkar anmäla
42. Då den ena föräldern gör och den andre inte ser och hör - om sexuella övergrepp inom familjen Hur är det för barnet att berätta?
”Två olika konsekvenser av incesttabut är möjliga, den ena är att det får personer att avstå från incestuösa handlingar. Den andra konsekvensen är, att tabut inte förhindrar incest men väl mörkerlägger att incest förekommer” (Rathsman, 2000, s. 13).
44. Positiva tecken
Det finns på dagordningen
Barn ska inte tiga
Förändrad lagstiftning
Negativa tecken
Idealisering av familjen som konstruktion
Minskade ”familjeresurser”
Pedofildebatten
Stort krav på stödbevisning
inga.tidefors@psy.gu.se
45. Famn och fälla?
De föräldrar, och andra vuxna,
som begår sexuella övergrepp mot
barn erbjuder också barnet det
som är positivt. Barnet är dock
prisgivet i sin kärlek, i alla fall,
till den biologiske föräldern. Det
tycker om föräldern, älskar att
befinna sig i förälderns goda famn.
Barnet kan gå hur långt som helst i
sin önskan att göra föräldern nöjd
och lycklig. Det är det som är fällan.
inga.tidefors@psy.gu.se
46. Att betrakta sexuella övergrepp (mot barn) som obegripliga är kanske det rimligaste sättet att förstå
Vi har ofta fokus på den andres bristande insikt och avsaknad av skuld. En annan fråga kan vara: Hur är min egen kapacitet att “vistas på fel sida av incesttabut”, utan skam och skuld för det som vi människor är kapabla att göra en annan. Först då kanske den andra/e kan hitta sina egna adekvata känslor av skuld.