350 likes | 543 Views
EUROPOS SĄJUNGOS STRUKTŪRINĖS PARAMOS POVEIKIO SMULKIAJAM IR VIDUTINIAM VERSLUI VERTINIM AS Finansų inžinerijos priemonių poveikis. Subsidijų ir finansų inžinerijos priemonių efektyvumo palyginimas.
E N D
EUROPOS SĄJUNGOS STRUKTŪRINĖS PARAMOS POVEIKIO SMULKIAJAM IR VIDUTINIAM VERSLUI VERTINIMAS Finansų inžinerijos priemonių poveikis. Subsidijų ir finansų inžinerijos priemonių efektyvumo palyginimas. Parama smulkiajam ir vidutiniam verslui 2014–2020 metais: vertinimo rekomendacijos Edvinas Bulevičius BGI Consulting
Finansų inžinerijos ir susijusios priemonės Visuotinė dotacija Finansų inžinerija Kreditai 549,5 mln. litų Garantijos, portfelinės garantijos 813,5 mln. litų Rizikos kapitalo fondai 46,4 mln. litų Verslo angelų fondas 13 mln. litų Dalinis palūkanų kompensavimas 44,9 mln. litų Rizikos ir privatus kapitalas Kreditai ir su kreditais susijusios priemonės
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Priėjimo prie finansavimo šaltinių pagerinimas • Esminis postūmis rizikos kapitalo ir verslo angelų rinkų vystymuisi Lietuvoje. Suformuoti nauji fondai, kurie finansuojami ES lėšomis ir privačių investuotojų kapitalu.
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Vystomos aukštesnės pridėtinės vertės įmonės ir sektoriai Šaltinis: sudaryta BGI Consulting, remiantis EIF duomenimis
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Vystomos aukštesnės pridėtinės vertės įmonės ir sektoriai
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Naujų verslų vystymo galimybės • 61 proc. įmonių, pritraukusių rizikos kapitalo fondų ir Verslo angelų fondo investicijas, iki pirmosios investicijos buvo veikusios trumpiau nei 2 metus arba buvo įsteigtos tuo pačiu metu, kai buvo sutarta dėl investavimo. Šaltinis: apskaičiuota BGI Consulting, remiantis Ūkio ministerijos pateiktais duomenimis
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Investuotojų suteikiamos nefinansinės naudos įmonei Šaltinis: parengta pagal Large, D., Muegge, S. 2008. ChartingHowVentureCapitalistsAddNonfinancialValue to a Venture, VentureCapital: InternationalJournalofEntrepreneurialFinance 10 (1), 21-53
Rizikos kapitalo fondų ir verslo angelų fondo poveikis • Teigiami įmonių veiklos rodiklių pokyčiai kitais metais po pirmųjų pritrauktų rizikos kapitalo ir Verslo angelų fondo investicijų Šaltinis: apskaičiuota BGI Consulting, remiantis Creditinfo ir Ūkio ministerijos pateiktais duomenimis
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Priėjimo prie finansavimo šaltinių pagerinimas
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Priėjimo prie finansavimo šaltinių pagerinimas „Mažų kreditų teikimas – II etapas“ ir „Atviras kreditų fondas“ kreditai: Šaltinis: BGI Consulting skaičiavimai, naudojant Ūkio ministerijos pateiktus duomenis apie iki 2012 metų pabaigos suteiktų kreditų sumas
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Priėjimo prie finansavimo šaltinių pagerinimas „Pasidalintos rizikos paskolos“ kreditai: Šaltinis: BGI Consulting skaičiavimai, naudojant EIF pateiktus duomenis apie iki 2012 metų pabaigos suteiktų kreditų sumas
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Priėjimo prie finansavimo šaltinių pagerinimas Šaltinis: Invega duomenys
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Garantijos labiau nei subsidijos prisidėjo prie jaunų verslų finansavimo 16,9 proc. garantijų suteikta už SVV subjektų, kurie veikia 2 metus ar trumpiau, kreditus. Išanalizavus verslui tekusias subsidijas, atitinkamai nustatyta, kad įmonių, veikiančių iki 2 metų, dalis sudaro tik 3,7 proc. subsidijų gavėjų. Tarp 2013 metais išduotų garantijų 32,8 proc. suteikta už įmonių ir verslininkų, veikiančių trumpiau nei 1 metus įsipareigojimus. Šaltinis: BGI Consulting skaičiavimai, remiantis Ūkio ministerijos pateiktais duomenimis. Invega duomenys.
Kreditų ir su kreditais susijusių priemonių poveikis • Mažesni skolinimosi kaštai ir dalinis palūkanų kompensavimas Apie 1 proc. punktu mažesni kreditų kaštai nei vidutinės rinkos palūkanų normos ir 44,9 mln. litų kompensuotų palūkanų. Tarp 2013 metais išduotų garantijų 32,8 proc. suteikta už įmonių ir verslininkų, veikiančių trumpiau nei 1 metus įsipareigojimus. Geresnis investicinių projektų atsiperkamumas. Paskata imtis naujų investicinių projektų. Galimybė skolintis tiems, kurie už vidutinės rinkos palūkanų normas skolintis negali. Šaltinis: BGI Consulting skaičiavimai, remiantis Lietuvos banko, Euribor-EBF ir Invega duomenimis
Subsidijų ir finansų inžinerijos priemonių efektyvumo palyginimas
Priemonių efektyvumo vertinimas Paramos (ES ir bendrojo finansavimo) lėšų santykis su pritrauktomis privačiomis lėšomis Paramos lėšų santykis su sukurtu pardavimo pajamų pokyčiu Įmonių administracinių sąnaudų santykis su investicijų apimtimi Paramos lėšų ir sukurtų (išlaikytų) darbo vietų santykis Paramos lėšų santykis su sukurtu pelno prieš apmokestinimą pokyčiu Visos priemonės Lyderis LT, Naujos galimybės, Mažų kreditų teikimas – II etapas, Garantijų fondas Visos priemonės Šaltinis: sudaryta BGI Consulting
Privačių lėšų pritraukimas Šaltinis: apskaičiuota BGI Consulting, remiantis EAVP ir Invega duomenimis
Administracinės sąnaudos Šaltinis: apskaičiuota BGI Consulting, remiantis projektų vykdytojų apklausa ir SFMIS duomenimis
Efektyvumo apibendrinimas • Kompleksiniu efektyvumo požiūriu finansų inžinerijos ir su ja susijusios priemonės yra efektyvesnės nei subsidijos. Pažymėtina: • finansų inžinerijos priemonių lėšų grįžtamumo veiksnys, • nustatytas ženklus teigiamas investicinių kreditų poveikis, • pakankamas finansų inžinerijos priemonių efektyvumas pritraukiant privačias bankų lėšas (ypatingai efektyvios garantijos), • nedideli įmonių, pasinaudojusių finansų inžinerijos priemonėmis, administraciniai kaštai. Subsidijos Finansų inžinerija
Efektyvumo apibendrinimas Apyvartiniai kreditai pasižymi gana mažu efektyvumu kuriant poveikį apyvartai, darbuotojų skaičiui ar pelningumui, tačiau dėl grįžtamumo veiksnio yra efektyvūs ilguoju laikotarpiu (daugkartinis mažas poveikis). Taip pat leidžia pritraukti privačias bankų lėšas bei pasižymi nedideliais administraciniais kaštais. Tarp subsidijų priemonių, poveikio požiūriu, ženkliai didesnis efektyvumas nustatytas priemonėje „Naujos galimybės“ nei priemonėje „Lyderis LT“. Mažų subsidijų priemonių administravimas pasižymi santykinai aukštesnėmis administracinėmis sąnaudomis, tačiau tai mažiau reikšmingas aspektas negu efektyvumas kuriant poveikį. Garantijų priemonėms priskirtinas didžiausias privačių lėšų pritraukimo efektyvumas. Efektyvumas poveikio požiūriu yra panašus kaip kreditų (priklausomai nuo kredito paskirties), o administraciniai kaštai maži. Administracinių kaštų įmonėms požiūriu, efektyvesnės yra portfelinės garantijos.
Parama smulkiajam ir vidutiniam verslui 2014–2020 metais: • vertinimo rekomendacijos
1 Subsidijos • Įrangos įsigijimui ir atnaujinimui subsidijas teikti tik SVV subjektams ir tik tuo atveju, jeigu: • šios įrangos naudojimas atitinka Europos didelio poveikio technologijų strategiją arba • įmonė veikia sumanios specializacijos kryptyse arba • technologinis atnaujinimas / išplėtimas (jei įmonė nuosavomis lėšomis to negalėtų padaryti) būtinas eksporto tęstinumo užtikrinimui.
2 Subsidijos • Eksporto skatinimo ir elektroninių sprendimų diegimo veikloms subsidijas teikti tik tiems SVV subjektams, kurie dėl savo veiklos apimčių nėra pajėgūs savarankiškai įgyvendinti šių veiklų siekiama apimtimi. • Įvertinimą palengvintų finansinių kriterijų įvedimas. Pavyzdžiui, subsidija eksporto skatinimo ir elektroninių sprendimų veikloms būtų teikiama, jeigu metinės SVV subjekto pardavimo pajamos neviršija 15 mln. litų ar kitos nustatytos sumos.
3 Subsidijos • Remti įmonių žmogiškųjų išteklių kompetencijų stiprinimą eksporto pradėjimo ir vystymo srityse. • Dalį atsakomybės už žmogiškųjų išteklių plėtrą iš Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos perėmė Ūkio ministerija (žmogiškųjų išteklių konkurencingumo didinimo sritis) ir tai sudaro prielaidas įgyvendinti reikalingas žmogiškųjų išteklių priemones.
4 Subsidijos • Užtikrinti 2007–2013 metų laikotarpiu vystytų pramoninių teritorijų ir laisvųjų ekonominių zonų finansavimo tęstinumą, subsidijų forma remiant naujoms investicijoms Lietuvoje pritraukti reikalingos infrastruktūros išvystymą ir minkštąsias investuotojų pritraukimo priemones.
5 Subsidijos • Siekiant paskatinti eksportą per glaudesnį SVV subjektų bendradarbiavimą ir klasterizaciją, numatyti priemonę, kurioje būtų remiamos keleto įmonių bendros paraiškos vykdyti bendras veiklas pradedant ar vystant eksportą.
6 Finansų inžinerija ir su ja susijusios priemonės • Dalį finansų inžinerijos ir su ja susijusių priemonių (kreditus, garantijas, dalinį palūkanų kompensavimą) orientuoti į aukštą pridėtinę vertę kuriančias (arba žinioms imlias) įmones (įmonės, kurių pridėtinė vertė vienam darbuotojui yra didesnė už šalies vidurkį), šioms įmonėms numatant itin palankias finansų inžinerijos ir su ja susijusių priemonių sąlygas. • Itin palankios finansų inžinerijos priemonių sąlygos turėtų būti taikomos ir eksporto potencialą turinčioms įmonėms. • Teikiant garantijas nevengti prisiimti didesnę riziką ir didesnius nuostolius dėl didelį potencialą, bet tuo pačiu ir riziką, turinčių investicinių planų ir įmonių. Net ir išmokėjus garantijas, šis mechanizmas išlieka efektyvesnis negu subsidijos.
7 Finansų inžinerija ir su ja susijusios priemonės • Dalies kreditų, garantijų ir portfelinių garantijų teikimo sąlygas išlaikyti kaip 2007–2013 m. periode, kad finansavimą galėtų gauti įvairūs SVV subjektai (ne tik aukštos pridėtinės vertės ar kitos prioritetizuojamos įmonės).
8 Finansų inžinerija ir su ja susijusios priemonės • Siekiant ilgalaikių ekonomikos tikslų, didesnis prioritetas finansų inžinerijos priemonėse turėtų būti skiriamas investiciniams kreditams, t. y. įmonių konkurencinių pranašumų stiprinimui, bet ne apyvartinių lėšų trūkumo sukeltų iššūkių sprendimui. • Investicinių kreditų poveikio pranašumą prieš apyvartinius kreditus parodė atliktas kontrafaktinis poveikio vertinimas.
9 Finansų inžinerija ir su ja susijusios priemonės • Rizikos kapitalo ir verslo angelų priemonėms skirti ne mažesnes lėšų apimtis negu 2007–2013 m. periode. Atsižvelgiant į tai, kad įgyta patirtis tikėtina leis fondus suformuoti pačioje naujo periodo pradžioje, svarstytina galimybė didinti finansavimo apimtis. • Šios priemonės prisideda prie technologijų ir inovacijų raidos, sudaro prielaidas atsirasti naujoms įmonėms ir sektoriams. Taip pat vertinime nustatytas reikšmingas teigiamas rizikos kapitalo fondų ir Verslo angelų fondo priemonių poveikis.
10 Nefinansinės paramos priemonės • Užtikrinti kokybiškų konsultacinių viešųjų paslaugų verslui teikimą, didesnį šių paslaugų žinomumą ir verslumo iniciatyvų įgyvendinimą.
11 Bendros rekomendacijos visoms paramos formoms • Teikiant paramą verslo produktyvumo didinimui ir priėjimo prie finansavimo šaltinių gerinimui, remti tik SVV subjektus. • Užsienio tyrimų duomenimis, abejojama, ar didelių įmonių rėmimas turi teigiamą poveikį ekonomikai. Teigiama, kad didelės įmonės įgyvendintų savo planus ir be paramos lėšų, todėl teikiama parama papildomo poveikio nesukuria.
12 Bendros rekomendacijos visoms paramos formoms • Siekiant sudaryti galimybes įmonėms laiku pasirengti techninę dokumentaciją ir kitus laikui imlius dokumentus, iš anksto paskelbti planuojamų kvietimų datas ir reikalavimų įmonei, projektui, dokumentacijai informaciją (artimiausiam 12 mėn. laikotarpiui).
Atliktas Ūkio ministerijos administruojamų 2007–2013 metų subsidijų ir finansų inžinerijos priemonių, skirtų SVV, vertinimas, jo išvados ir rekomendacijos, suteikia empirinį pagrindą programuoti 2014–2020 metų paramos SVV priemones. Ačiū už dėmesį! BGI Consulting, UAB,edvinas@bgiconsulting.lt,www.bgiconsulting.lt