60 likes | 165 Views
Presidentin asema:. Perustuu perustuslakiin (HM, VS) Uudistettu 2000 Suomessa perinteisesti ollut vahva presidentti (kompromissi, kun monarkiaa ei saatu 1918). Lisäksi esikuvina Tsaari ja Ruotsin kuningas. Ideana myös, että vahva presidentti olisi arkisten puolueriitojen yläpuolella.
E N D
Presidentin asema: • Perustuu perustuslakiin (HM, VS) • Uudistettu 2000 • Suomessa perinteisesti ollut vahva presidentti (kompromissi, kun monarkiaa ei saatu 1918). Lisäksi esikuvina Tsaari ja Ruotsin kuningas. Ideana myös, että vahva presidentti olisi arkisten puolueriitojen yläpuolella. • Suomessa on ollut presidenttijohtoinen parlamentarismi, demokratian ytimessä ollut eduskunta ja hallitus, mutta myös presidentillä on ollut paljon vaikutusvaltaa. presidentin asema on ennen v. 2000 uudistusta muistuttanut paljon USA:n ja Ranskan malleja. V. 2000 jälkeen valta-asema kaventunut
Millainen presidentti? Kolme mallia: • 1) Ristiriitojen sovittelija (Pouvoir Moderateur): Presidentti pyrkii jättäytymään takaa-alalle, on käytettävissä sovittelijana ja johtajana, kun tarvitaan • Ståhlberg: ensimmäinen presidentti, antoi hallituksen ja eduskunnan rutiinien muovautua • Paasikivi: YYA, sotakorvaukset, vaaran vuodet => Yritti pitää poliittista kenttää koossa, jotta kriiseistä selvittiin. Toisaalta muodosti useita vähemmistöhallituksia • Koivisto: Kekkosen jälkeen paluu parlamentaristisempaan suuntaan • Ahtisaari: EU – suomeen siirtyminen, hyväksyi pääministeri ja muun hallituksen vahvan roolin. - Halonen? Toisaalta käytti valtaa lujasti Suomen pankin johtokunnan nimitysasiassa, toisaalta parlamentarismi toimii nyt hyvin. Ottanut itselleen roolin ulkopoliittisissa suhteissa, jotka eivät suuntaudu EU:hun
2) Parlamentaarinen malli. Presidentti antaa eduskunnan ja hallituksen toimia käytännön vallassa, on itse muodollinen keulakuva. • Kallio: Heikon terveyden takia • Mannerheim: Oli vanha, tuli presidentiksi lähinnä velvollisuuden tunteesta • Relander: Lapuan liikkeen kanssa ongelmia, keskittyi paljon pohjoismaisten suhteiden rakentamiseen
3) Aktiivinen ja vahva johtaja • Svinhufvud: Kukisti Lapuan liikkeen, eväsi demareilta hallitukseen pääsyn 1936 • Ryti: Sota-ajan presidentti. Loi ”sisärenkaan” (Ryti, UM, PuolustusM, Mannerheim) joka päätti asioista • Urho Kekkonen: Presidentti 25 vuotta. Hajotti hallituksia ja eduskunnankin. Käytti paljon henkilökohtaisia suhteita ja ”Moskovan korttia”
Presidentin tärkeimmät valtaoikeudet: • Puolustusvoimien ylipäällikkö. Kriisiaikoina todennäköisesti joku muu (vrt. Mannerheim) • Päättää sodasta ja rauhasta yhdessä eduskunnan kanssa • Johtaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa yhdessä hallituksen kanssa • Nimittää hallituksen virkaan ja myöntää sille eron • Voi hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet eduskuntavaalit pääministerin perustellusta pyynnöstä • Nimitysoikeudet (piispat, ministeriöiden kansliapäälliköt, SP, PV, jne.) • Armahdusoikeus • Allekirjoittaa lait • Päättää sellaisista Ahvenanmaan asioista, jotka eivät kuulu itsehallintolain piiriin ( = muu kuin talous)
Presidentin toiminta: • Perjantaisin kokoontuminen hallituksen kanssa (= presidentin esittely). Allekirjoittaa lait + muut päätökset, jotka kuuluvat hänelle (ministerit asioiden esittelijöinä)