140 likes | 237 Views
A vidék a világgazdasági válság igazi vesztese ? Visszaépíthető-e a magyar mezőgazdaság? . DR. RASKÓ GYÖRGY. 47 . Közgazdász Vándorgyűlés, MKT , Zalakaros. Magyar mezőgazdaság lejtmenetben. A Magyar GDP alakulása 1989-12008 között 1989 = 100 % Nemzetgazdaság: 138,0 Ezen belül:
E N D
A vidék a világgazdasági válság igazi vesztese? Visszaépíthető-e a magyar mezőgazdaság? DR. RASKÓ GYÖRGY 47. Közgazdász Vándorgyűlés, MKT , Zalakaros
Magyar mezőgazdaság lejtmenetben A Magyar GDP alakulása 1989-12008 között 1989 = 100 % Nemzetgazdaság: 138,0 Ezen belül: Ipar: 164,2 Mezőgazdaság 84,8 Kereskedelem: 123,0 • A mezőgazdasági termelés volumene 1989-hez viszonyítva 2008-ban61,5 % • A nettó beruházás a csatlakozás óta minden évben negatív a társas vállalkozásoknál és az egyéni gazdálkodóknál egyaránt. • Az egyéni gazdaságok 73 %-a egy hektárnál kisebb, 1 %-a 50 hektárnál nagyobb területen gazdálkodik. Forrás: KSH és AKI adatok
Mezőgazdasági bruttó termelés 2000-2008 (volumenindex, 2000=100%) Forrás: KSH
Agrár- és vidékfejlesztési támogatások200-2009 Forrás: FVM
Az egyéni gazdaságok adózott eredménye 2000-2008 (eFt/ha 2000.évi árszinten) Forrás: AKI
A társas gazdaságok szokásos vállalkozói eredménye - 2000-2008 (eFt/ha 2000.évi árszinten) Forrás: AKI
Az import részesedése az élelmiszer-kiskereskedelmi eladásokból Forrás: KOPINT-TÁRKI Agrármonitor 2009/2.
A magyar agrárimport összetétele feldolgozottsági fok szerint(2003-2008) Forrás: KOPINT-TÁRKI Agrármonitor 2009/2.
Az élelmiszer kiskereskedelem eladásai 2006. január – 2009. június(szezonálisan és naptárhatástól tisztított volumenindex 2006 január = 100 %) Forrás: KSH
Változások az EU csatlakozás után az élelmiszeriparban • Éles, azonnali versenypiac a korábban jól védett hazai piac helyett • A hazainál olcsóbb, de gyakran silány minőségű élelmiszerek tömeges megjelenése a boltokban • Folyamatos termeléscsökkenés és belföldi piacvesztés szinte valamennyi ágazatban • A feldolgozott élelmiszerek behozatala ugrásszerűen nőtt, miközben a kivitel csak szerény mértékben • A mezőgazdasági nyersanyagok kivitele öt év alatt a háromszorosára nőtt (2003: 721mEUR, 2008: 2471mEUR) • Pozícióvesztés a nyersanyagtermelőkkel és a kiskereskedelemmel szemben (a kettős prés)
Kiskereskedelmi kapcsolatok • A kiskereskedelmi láncok erőfölényben • Költségszint alatti átadási árak • Globális beszerzés (beszerzési társaságok) • Az ellenük való közös fellépést kartellváddal illeti a GVH • Virágzik a „szürke” kereskedelem • Felesleges készleteket levezető akciók állandósultak • A saját márkák háttérbe szorítják a márkaneves termékeket • Szolgáltatás nélküli visszatérítések • Késedelmes fizetés és önkényes levonások a láncok részéről • Rejtett megállapodási kényszer (fenyegetés a kilistázással) • Élelmiszerkódex, illetve annak visszautasítása a versenyhivatal részéről
Az élelmiszeripar és a jelenlegi gazdasági – pénzügyi válság • Csökken a feldolgozott „márkás” termékek iránti kereslet • A bankok hitelezési készsége minimálisra csökkent a jó adósok esetében is • A hús- a baromfi- a tej és a konzervipar a szakadék szélén • A kormányzati kezdeményezések (munkaerő-megtartás, állami garancia kereskedelmi banki hitelekhez) nem elégségesek • A fő problémák: Tőkehiány, túlzott eladósodás, a jövedelemtermelő-képességhez képest irracionálisan drága hitel. 2010-ben csődhullám várható az agro-businessben
Lehetséges utak a versenyképesség visszaállításához • Az adók és elvonások mértékének jelentős csökkentése az állam részéről az életben maradás előfeltétele • Tőkebevonás és belső reorganizáció elengedhetetlen • A vállalkozásoknak is fel kell tárniuk hatékonysági tartalékaikat • Új vállalat-irányítási szemléletre van szükség: • Piacorientáltabb termelésre való átállás • Professzionális marketing munka • Költség-hatékony termelés • Tudatos „brand name” management
Mi a teendő? Kevesebb politika, nagyobb kompromisszum-készség a pártoktól A földtulajdon-szerzésre és a földhasználatra vonatkozó szabályozás egymásra tekintettel történő módosítása Integrációs célú földcsere- és birtokegyesítési program Erős jogi védelem a birtok-elaprózódás ellen (öröklési szabályok módosítása?) A földhaszonbérlet átfogó szabályozása (minimális idő emelése, előbérleti jog) „Termelés-barátabb” környezetvédelem „Haszonállat -barátabb” állategészségügyi szolgálat Az agrártermelés sajátosságait figyelembe vevő munkaügyi szabályozás „Lehet kicsiben is egészséges és jó minőségű élelmiszert előállítani”, de nagyban csak olcsón kifizetődő… A vidékfejlesztési alapokból finanszírozott támogatási programok prioritásainak újragondolása (pl: géptámogatás helyett öntözési infrastruktúra fejlesztés) Nem mezőgazdasági munkahelyek teremtése a vidéken