290 likes | 583 Views
TALAJ- gyakorlati rész. Talaj színe. Meghatározását nehezíti: színlátás; nedvesség tartalom; talaj tarkasága, dús növényzet; Mire lehet következtetni a színből? - humusztartalom - levegőzöttség - talajvízháztartásra - kilúgozódás erősségére - podzolosodása. Talaj színe.
E N D
Talaj színe • Meghatározását nehezíti: színlátás; nedvesség tartalom; talaj tarkasága, dús növényzet; • Mire lehet következtetni a színből? - humusztartalom - levegőzöttség - talajvízháztartásra - kilúgozódás erősségére - podzolosodása
Talaj színe MUNSELL-skála: standard színskála, a világ összes talaját magába foglalja • Leolvasható: uralkodó színárnyalat, színmélység (világos-sötét árnyalatok), színteltség (tiszta szín és a szürke aránya) Pl: csernozjom= fekete (csornij=fekete), podzol talaj=hamuszürke, sárgaföld, barnaföld, rozsdabarna erdőtalaj stb.
TALAJ SZÍNE sötét – magas szerves anyag tartalom kékes-szürke- anaerob viszonyok vöröses- sok O2, sok vasoxid, jól szellőzik világos-fehér- meszes v. szilikátos (SiO2) Energia transzfer: albedó (sötét 2,5%) világos 70-80%, hó 85%), reflexió
TALAJ SZÖVETE • Talaj szövete (textura): mechanikai összetétele kavics: 10-2 mm (cm) homok: 2- 0,02mm iszap: 0,02- 0,002 mm= 2 mikron agyag: < 0,002 mm (tized, század mikron)
TALAJ MECHANIKAI ÖSSZETÉTELE (Atterberg skála) • >2mm = kő, kőtörmelék, kavics frakció • 2,0-0,2 mm durva homokfrakció • Vizet jól átereszti, vezeti, de nem tartja vissza, adszorpciós képessége nincs, pórusokat levegő tölti ki • 0,2 – 0,02 mm finom homokfrakció • A vizet jól átereszti, de elég jól meg is tartja. Vízgőz-adszorpciós képessége gyenge. • 0,02 – 0,002 mm porfrakció • Vízáteresztő képesség gyenge, de vízmegtartó képesség jó. Kismértékű víz adszorpció,gyenge ionmegkötés. Aggregátumok könnyen szétesnek • 0,002 mm alatt agyagfrakció • Áteresztés nincs, vízmegtartás jó, vízgőz- és ion adszorpció nagy, az agyagszemcsék között jó a tapadóerő.
Talaj szerkezete Talaj szerkezete (kötöttség, elemi részecskék kapcsolódása): morzsás, rögös, szemcsés, oszlopos, lemezes • Köbös (szemcsés rögös, morzsás): szerkezeti elemek a tér mindhárom irányába fejlettek • Hasábszerű (hasábos, oszlopos) : a szerkezeti elemek a tér két irányába (vízszintesen) gyengén fejlettek, függőlegesen jól fejlettek • Lemezszerű (lemezes, leveles, táblás, réteges): a szerkezeti elemek a tér két irányába (vízszintesen) jól fejlettek, függőlegesen gyengén fejlettek
TALAJSZERKEZET • Makro struktúra: 0,25 mm-nél nagyobb átmérőjű részek mennyisége • Mikro struktúra: 0,25 – 0,001 mm átmérőjű részecskék aránya • Szerkezettől függ a talaj pórusterének kialakulása, a durva és kapilláris pórusok aránya Pl.: agyag talaj egységnyi felületén egységnyi idő alatt 0,087 liter levegő megy át, homoktalajon 2,0 liter.
TALAJTÍPUSOK ÖSSZETÉTEL ALAPJÁN • Homoktalajok • Durva, közepes, finom • Vályogtalajok • Homokos vályog • Könnyű vályog • Nehéz vályog • Agyagtalajok • Vályogos agyag • Közepes- és nehéz agyag.
Mésztartalom pezsgés erősségéből következtethetünk annak mennyiségére egy tapasztalati skála segítségével: • nincs pezsgésmészmentes talaj; • halk pezsgés 1%nálkisebbmésztartalom; • gyenge, rövid pezsgés 1-3%mésztartalom; • erős, rövid pezsgés 3-5%közepes mésztartalom; • erős, tartós pezsgés, habzás 5%feletti,jelentős mésztartalom
Talaj pH: < 4,5 erősen savanyú 4,5-5,5 savanyú 5,5-6,5 enyhén savanyú, PO4felvét 6,5-7,5 semleges 7,5-8,2 gyengén lúgos 8,2-9 lúgos 9 < erősen lúgos Jól felvehető: Zn, Mn Rosszul felvehető: Ca, S, Mg, N Acidofil (savanyúság kedvelő) hidrogén talajok- gombák, mohák élettere Jól felvehető: Mo(molibdén) Rosszul: Fe, Mn, Cu,sok baktérium-nitrofil, bazofil talaj TALAJ KÉMHATÁSA
TALAJHŐMÉRSÉKLET • Talaj hő-kapacitása: 1 cm³ talaj 1 ºC-os hőmérséklet növekedéséhez szükséges érték (nedves talaj > száraz talajok, mert a víz fajhője nagyobb) Talaj hőmérséklete: napi változás: kb. 1 méterig évszakos változás: 7,5 méter mélységig figyelhető meg.
TALAJ ÖSSZETÉTEL • Szilárd fázis kb. 50% • 35% ásványi rész • 15% szerves anyag • Víz (optimális esetben kb.40%) • Levegő (opt.kb.10%)
Talajsűrűség - kötöttség: teljesen tömör, hézagmentesnek képzelt egységnyi térfogatú száraz talaj tömege: talajsúly(kg) térfogat(m3)
TALAJ ÖSSZETÉTEL • Talaj nedvesség (optimális esetben kb.40%): nedves talaj(g) – szárított talaj(g) X 100 nedves talaj(g)
Talajalkotó ásványok • Kloridok: a kősó (NaCl)elsősorban sós talajokban, vagy a talajok felületén képződött sókivirágzásokban fordul elő. • Szulfidok: a talajban szinte kizárólag pirit fordul elő (lignitporos talajjavítás alkalmával lignittel jut a talajba) • Szulfátok: pl.: gipsz, glaubersó a talajok sófelhalmozódási szintjében fordul elő. • Nitrátok:nátron-salétrom (NaNO3) olyan talajok sókivirágzásában található, melyekben a szervesanyagok bomlása erőteljes.
Talajalkotó ásványok • Foszfátok: Különböző ásványok alakjában fordulnak elő. Közös forrása az apatit (Ca5[PO4]3F).Előfordulnak lápos, erdő redukció hatására kialakult talajokban is (vivianit) • Borátok: szikes és sós talajokon képződött sókivirágzásban (bórax) • Karbonátok: leggyakoribb a kalcit (CaCO3). Dolomit (CaMg[CO3]2) nem oldódik híg, hideg sósavban így nem pezseg. Szóda (Na2CO310H2O) szikes talajok sókivirágzásaiban, vmint sófelhalmozódási szintjeiben található.
Talajalkotó ásványok Oxidok és oxihidrátok: • Fe-oxidjai: leggyakrabban előforduló goethit sárgásbarna, mérsékelt égövben. • Mangán oxidjai:piroluzit, feketés színű, vasásványok kisérője • Al-oxidjai: leggyakrabban trópusi talajokban, ill. a hazai bauxit vörös agyagán képződött talajokban (gibbsit, böhmit) • Szilícium oxidjai:kvarc, elsődleges formában magmás kőzet alkotó, képződhet másodlagos ásványként is (szilikátok mállása)
Talajalkotó ásványok Szilikátok: A szilikátok a magmatikus kőzetek 81% - át, üledékes 37% - át alkotja. (Sziget-, lánc-, szalag-, réteg-, vázszilikátok) • Rétegszilikátok közül agyagásványok fordulnak elő a leggyakrabban (kaolonit, klorit, illit, montmorillonit, vermikulit). A talajban ritkán fordulnak elő tiszta állapotban.
TALAJOK ADSZORBEÁLT KATIONOK ALAPJÁN • Kation adszorpció kapacitás: • T érték= mg egyenérték/100 g talaj • Kicserélhető kationok: Ca, Mg, K, Na • Összegük a talaj S értéke= mg/100g talaj mértékegységben • A hidrogén már kis mennyiségben is megváltoztatja a talaj kémiai tulajdonságait, ezért nem számít S értékbe • Telített talaj (CaCO3, Na sók) nincs kicserélhető hidrogén, ezért T=S értékkel.
TALAJTELÍTETTSÉG • S/Tx100- százalékban fejezi ki T és S különbségét • Hidrogén talajok savanyú talajok kedvezőtlenek, mert toxikus elemek (ólom, kadmium, higany) ionjait oldatban tartja, így azok bekerülhetnek a növényekbe. • Kalcium talajok: S érték %-ában kifejezve a kalciumtartalom 80%-nál több
TALAJTELÍTETTSÉG • Magnézium talajok: S érték %-ában kifejezve a magnézium tartalom 30%-nál több • Nátrium talajok: S érték %-ában kifejezve a nátrium tartalom 15%-nál több (szikes talajok)
Talajok felosztása nedvességtartalmuk szerint Száraz a talaj, ha szemmel láthatóan nem tartalmaz nedvességet, fogása száraz, vízzel leöntve színe nagymértékben változik Friss a talaj, ha színe alapján is mutat nedvességben eltérést a száraztól, vízzel leöntve azonban csak kis mértékben sötétül a szín. Ez a nedvességi állapot jelentkezik általában a szántott réteg alatt, hacsak nincs hónapokig tartó szárazság. Nyirkos a talaj, ha összenyomva kissé tapad, bár vizet nem lehet még kipréselni belőle. Vízzel leöntve a talaj színe nem, vagy csak igen kis mértékben változik. Fogása nyirkos, nyomot hagy a kézen. Nedves a talaj, ha összenyomva erősen tapad, de vizet még csak igen nehezen lehet kipréselni belőle. Vízzel leöntve a talaj színe nem változik. A kézen nedves foltot hagy. Sáros a talaj, ha maximális vízkapacitásig telítve van vízzel, összenyomva vizet lehet kipréselni belőle. Ez a nedvességi állapot szinte csak a talajvíz feletti talajzónában található.
Humusztartalom meghatározása • Összes-szervesanyag = humusz mennyiség meghatározása karbónium tartalom alapján: karbónium mennyiség x 1,72 Jelentősége: Kedvezőtlen káros hatások (nehézfémek, növény-védőszerek, vanillin, benzoesav, egyes aldehidek) csökkentése, a toxin anyagok adszorbeálása által
HUMUSZ és KÖRNYEZETVÉDELMI KAPACITÁS • EPC (Environment Protection Capacity) EPC = H² x D x K H= talajhumusz %-ban, D = humuszréteg vastagsága %-ban K = humuszstabilitási koefficiens EPC = H² x D x R (R=K ) C/N C/N = karbónium/nitrogén arány
HUMUSZMÉRLEG • Bevétel: • Növénymaradványok a t/ha • Szerves trágyák b t/ha • Kiadás: • Humusz mineralizáció c t/ha a nitrogén tartalom felhasználásával állapítható meg (pl. 1 tonna szemterméshez – búza, kukorica – 30 kg nitrogén szükséges) • Mérleg: • a+b > c POZITÍV
Össze-függések jelölése + erős | gyenge –nincs Talaj kapcsolata különböző tényezőkkel