440 likes | 587 Views
Tietoa, tahtoa ja tunnetta tarvitaan tulevaisuuden koulun kehittämisessä! Sanna Vahtivuori-Hänninen, TVT koulun arjessa Punkalaitumen yhteiskoulun VESO-päivä 20.3.2010. Esityksen sisältö. Tulevaisuuden osaaminen ja megatrendejä Kohti yhteisöllistä toimintakulttuuria
E N D
Tietoa, tahtoa ja tunnetta tarvitaan tulevaisuuden koulun kehittämisessä!Sanna Vahtivuori-Hänninen,TVT koulun arjessa Punkalaitumen yhteiskoulun VESO-päivä 20.3.2010
Esityksen sisältö • Tulevaisuuden osaaminen ja megatrendejä • Kohti yhteisöllistä toimintakulttuuria • Sosiaalinen media – Hei me blogataan! • Tieto- ja viestintätekniikka koulun arjessa sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Lähtökohtia • Tiedonkäsityksen muutos • Uudet sosiaaliset innovaatiot ja käytänteet • Tarve tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön kehittämiselle
Mihin lapsia ja nuoria koulutetaan? Yhteiskunnan aktiivisiksi kansalaisiksi Osaaviksi ammattilaisiksi työelämään Onnellisiksi ja itsenäisiksi yksilöiksi
Yhteiskunnan kehitys ja osaamishaasteet Tietoteknistyminen Monikulttuuristuminen Yksilön vastuu itsestä Ympäristö Globaalisuus – (mikro)paikallisuus
Tulevaisuuden osaaminen Mitä ovat suomalaisen osaamisen fokusalueet tulevaisuudessa? Miten tulevaisuuden osaamista edistetään kouluissa? Mikä on tieto- ja viestintätekniikan ja mediaympäristöjen merkitys tulevaisuuden osaamisen edistämisessä?
Tulevaisuuden osaaminen? Ajattelemisen taidot luovuus ja innovatiivisuus kriittinen ajattelu, ongelmanratkaisu ja päätöksenteko oppimaan oppiminen ja metakognitio Työskentelyn taidot suullinen ja kirjallinen kommunikointi yhteistoiminta ja tiimityö Työskentelyvälineiden hallintataidot Informaatiolukutaito, mediataito (luova, kriittinen, sosiaalinen) tieto- ja viestintätekniikan käyttötaito Aktiivisen kansalaisuuden taidot kansalaisuus: globaali ja lokaali Osallisuus yhteisön jäsenenä henkilökohtainen ja sosiaalinen vastuullisuus KSAVE-malli ATCS 2009; Uni of Melbourne TVT koulun arjessa -väliraportti 2010, Lankinen, T. 2010, http://tiny.cc./valiraportti
Tulevaisuuden osaaminen top 5 Tulevaisuuden taidot -työpaja 19.3.2010 • Arjenhallinta • ihmiseksi kasvaminen ja aktiivinen kansalaisuus • itsensä johtaminen (tunteet, tahto, sinnikkyys, minäpystyvyys) • Itsetuntemus ja itsetunto • fyysinen hyvinvointi (liikunta ja kädentaidot) • Yhteisöllisyys ja yhdessä tekeminen • vastuullisuus omasta tekemisestä • Viestintätaidot • halu ja kyky viestiä • sosiaalinen osaaminen • Ajattelun ja työskentelyn taidot • performanssi ja kompetenssi yhdessä • Yleissivistys ja perusilmiöiden ymmärtäminen • tiedolliset taidot
Megatrendejä • suljetusta kohti avointa: verkkoympäristöt, verkostot, oppimateriaalit, yhteiset rajapinnat • pehmeät arvot kunniaan – slow-ajattelun nousu • TVT osana kestävää ja ekologista elämäntapaa jayhteisöllistä toimintakulttuuria (A B) • langattomien ja mobiileiden välineiden uusi aalto • informaalin ja formaalin lähentyminen, kuilu koulukäytön ja arkikäytön välillä – syrjäytyykö koulu nuorten arjesta? • Pelit oppimisympäristöinä
”Tulevaisuus on keskuudessamme, se on vain epätasaisesti hajautunut.” (William Gibson) http://www.youtube.com/watch?v=0SIS2ZwkWDg http://www.youtube.com/watch?v=qOFU9oUF2HA
Tieto- ja viestintätekniikan ja median palveluiden käyttömahdollisuudet kehittyvät nopeasti Käyttö opetuksellisiin tarkoituksiin vähäistä eri oppiaineissa Käyttötavat ja pedagogiset käytänteet kouluissa eivät olet paljoakaan muuttuneet opettajat kaipaavat pedagogisia ideoita ja käytäteitä Kankaanranta 2008, Cicero Learning -selvitysraportti 2008; TVT koulun arjessa -väliraportti 2010, http://tiny.cc/valiraportti
Rehtorien asenteet tvt:llä ja medialla ei nähdä olevan suurta merkitystä opetuksessa ja koulun kehittämisessä Opetuksessa hyödyntäneet opettajat painottavat verkostoitumista ja yhteyksien rakentamista Haasteita: infrastruktuuri kuntoon, tiimityö, koulun rakenteellinen ja pedagoginen kehittäminen Kankaanranta 2008, Cicero Learning -selvitysraportti 2008 TVT koulun arjessa -väliraportti 2010
”Ovi on avoin, on vain astuttava sisään.” kiinalainen sananlasku Jessican hologrammi Google Earth MediaZooSL 2lifEduUse Näin ennen? Miten nyt? sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Kohti yhteisöllistä tulevaisuuden koulua • tarve opiskelu- ja oppimisympäristöjen ja tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön kehittämiseksi • elämyksellisyys, yhteisöllisyys, havainnollisuus • aktiivinen osallistuminen ja omaehtoinen toimijuus (vrt. Gee 2008) • autenttiset kompleksiset ongelmat (Cohen et al. 1990) • tulevaisuuden jatko-opiskelu- ja työelämävalmiudet • lapsen, nuoren ja aikuisen turvallinen suhde pysyy – kasvatus ja koulutustarpeet muuttuvat yhteiskunnan muuttumisen myötä sanna.vahtivuori@helsinki.fi
(Vahtivuori, Wager & Passi 1999, 271; Tella ym. 2001, 207) WIN-WIN –tilanne, tiedon ja osaamisen jakaminen ei nolla-summa peliä
Kohti yhteisöllistä toimintakulttuuria pelot unelma LUOVUUS RIKASTAVA YHTEISÖ LUOTTAMUS visio kysy-mykset resurssit haasteet pelot Vrt. Pekka Himanen 2009 sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Sosiaalinen media - siis mitä? • blogit [selaimen kautta ylläpidettäviä yksinkertaisia verkkosivuja, kronologisuus, tekstiä, kuvia, videoita], www.wordpress.com, www.blogger.com, blogs.helsinki.fi] • wikit [yhteisöllistä ja jäsentynyttä verkkosivujen tuottamista, ”verkkokirjamainen” www.wikimedia.org; wiki.helsinki.fi/] • podcastit [omien äänitiedostojen julkaisua verkossa, ”iPod + broadcasting”, äänitys ja jakelu, www.helsinki.fi/podcast, iTunes] • osallistuminen, jakaminen, vinkkiverkostot[UCC (User Created Content),Flickr, YouTube, www.irc-galleria.net, Sometu, Ning, alustat sosiaaliselle verkottumiselle (Peace)] • verkkoyhteisöt ja itseilmaisu [www.facebook.com, www.habbo.com, 2ndlife.com, Sloodle, monen pelaajan verkkopelit] • verkkokokousympäristöt, moniaistisuus (video ja ääni, verkkojuttelu, muistiinpanot, opetusmateriaalin jakaminen)
Sosiaalinen media toiminnan paikkana • osallistuminen, jakaminen, vuorovaikutus • kulutus- ja osaamisyhteiskunnastayhteisölliseen vertaisyhteiskuntaan • omaehtoinen tuottaminen, remiksaus, forwardaus • opettajat, diginatiivit ja milleniaalit,digikuilu sukupolvien välillä • teknologian domestikaatio, ”miten juutuubi kesytetään” (Rantala 2008) • yksinkertaisia sovelluksia, palveluitaja työkaluja opetuksen ja opiskelunja viestinnän tueksi ”Less is more!” sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Sosiaalinen media • Miksi lasten ja nuorten parissa niin suosittua? • tekninen osaaminen, helppous (yksi klikkaus) • luovuus, itseilmaisu, remiksaus, forwardaus, 3) nuorten mediakulttuuri, yhteisöllisyys, ”produsage” netti-ilmiöt puheenaiheina, huumori, viihde • Alle 30-vuotiaista 50% käyttää vähintäänkerran viikossa • esim. IRC-galleriassa päivittäin yli 60% 13—17-vuoti-aista, 500 000 rekisteröitynyttä käyttäjää, miljoona kommenttia päivittäin • Facebookissa helmikuussa 2010 400 miljoonaa käyttäjää • nuoremmat Habbossa, 6 miljoonaa kirjautumista kuukaudessa • 2%-20% verkon käyttäjistä tuottaa omaa sisältöä • esimerkki Siltamat SecondLifessa ja ConnectPro:ssa sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Miksi opiskelua ja opetustaverkossa? Tietenkin! • Nouse barrikadeille liputtamaan verkon hyötykäytön ja tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön puolesta! Ota kantaa elämyksellisen, havainnollisuuden, moniaistisuuden, omaehtoisen tuottamisen, ongelmanratkaisun ja yhteisöllisen opiskelun puolesta! Vastustan! • Kriittisten silmälasien läpi tarkasteltuna koko homma on täyttä hapatusta. Argumentoi huuhaata,turhaa ajanhukkaa ja pinnallista vuorovaikutusta vastaan! • Väittäkää, kommentoikaa, olkaa rohkeita! sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Mitä hyötyä opettajalle? • opiskeluprosessi näkyväksi • erilaiset opiskelupolut esiin – henkilökohtaistatukea ja ohjausta opiskelijoille • mahdollisuus yhteisölliseen ja yksilölliseen työskentelyyn, joustavuus, koti-kouluyhteistyö • koulu osana yhteiskuntaa ja maailmaa • lokaali ja globaali toimijuus • group creativity (Sawyer 2008) – aktivoivat työtavat sanna.vahtivuori@helsinki.fi
Haasteita • opettajilla taitoa käyttää teknisesti välineitä (esim. erilaisten työvälineiden käyttö) pedagogisia käyttötapoja ja ideoita kaivataan miten ja mihin käyttäisin didaktisesti tarkoituksenmukaisesti verkkoympäristöä, työkalua tai palvelua omassa oppiaineessa? • pedagogiset mallit ja strukturointi suunnittelun tukena (PBL, tutkiva oppiminen, ryhmätutkimus, vastavuoroinen opetus) sanna.vahtivuori@helsinki.fi
ääni- näytteet käy arviointi- keskustelua ja kommentoija muokkaa muiden tuotoksia postaa analyysisi blogiin äänipankki verkossa analysoi tekstinäytteitä tutustu ranskan ääntämiseen Etsi tietoa Ratkaise tehtäviä Tutki lataa ranskanpodcasteja ”TEKOJEN TORI” Lue teoriaa Arvioi Keskus- tele Kirjoita sanna.vahtivuori@helsinki.fi
TVT:n opetuskäytön kehittäminen Tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön edistäminen lasten ja nuorten toiminta- ja oppimisympäristöissä Tvt:n ja median käytön innovaatiot, prosessit ja sisällöt Käytön vakiinnuttamista edistävät toimintamallit ja palvelukonseptit Opettajien ja oppilaiden mediataitojen ja tieto- ja viestintätekniikan käyttötaitojen edistäminen Valtakunnalliset hankkeet: TVT koulun arjessa2008—2010 OPTEK 2009—2011 [blogs.helsinki.fi/oppiailoakouluun]
TVT koulun arjessa 2008—2010 yhteisöllinen ja viestinnällinen tulevaisuuden koulu tieto- ja viestintätekniikka on luonteva osa koulun arkea ja opetus-opiskelu-oppimis-ympäristöä vuonna 2011 Suomenkouluilla on strategia ja levitettävissä olevia innovatiivisia toimintamalleja ja suosituksia tieto- ja viestintätekniikan käyttöä ryhdytään vakiinnuttamaan kaikkiin Suomen kouluihin Tulevaisuuden koulu pedago-giset rakenteetja mallit tiimityö yhteisöl-lisyys infrastruk-tuuri ja tvt innovaatiot
TVT koulun arjessa • luodaan suosituksia, toimenpide-ehdotuksia ja innovatiivisia toimintamalleja tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämiseksi opetuksessa ja opiskelussa • levitetään syntyneitä hyviä toimintatapoja, pedagogisia malleja, rakenteita ja teknisiä ratkaisuja kansallisesti ja kansainvälisesti.
Kehittäjäkoulut • Punkalaitumen yhteiskoulu • Riihimäen Pohjolanrinteen koulu • Rovaniemen Saaren koulu • Ruoveden Kirkonkylän koulu –Tuhkasta timantti • Tampere - Epun mediareppu • Turun Puropellon koulu • Espoo Koulumestarin koulu • Helsinki - Kuninkaantien molemmin puolin -hanke • Joutsenon yläkoulu • Kauniaisten suomenkielinen perusopetus • Larsmo Holm skola • Oulun Oulujoen koulu
Kehittämisalueet • Infrastruktuuri, laitetekniikka ja ohjelmistot • Oppimisympäristöt, pedagogiset mallit ja käyttötavat • Sisällöntuotanto ja oppimateriaalit • Kouluyhteisön kehittäminen, ammatillisen kasvun ja yhteistyön tukeminen • Public-private –liiketoimintamallien kehittäminen
Mitä pitää tehdä: Suositukset ja toimenpide-ehdotukset 2.1 INFRASTRUKTUURI, LAITETEKNIIKKAJA OHJELMISTOT 2.1.1 Nopeat tietoliikenneyhteydet ja toimivat tekniset ratkaisut kaikkiin kouluihin 2.1.2 Koulujen tekninen ja pedagoginen tuki kuntoon 2.2 PEDAGOGISET MALLIT, KÄYTÄNTEET JA OPPIMISYMPÄRISTÖT 2.2.1 Yhteisöllistä opiskelua tukevat aktivoivat ja opiskelijalähtöiset työtavat käyttöön 2.3 OPPIMATERIAALIT JA SISÄLLÖNTUOTANTO 2.3.1 Materiaalit elämyksellisiksi ja kaikkien saataville
2.4 KOULUN TOIMINTAKULTTUURIN KEHITTÄMINEN 2.4.1 Koulujen toimintakulttuuri yhteisölliseksi 2.4.2 Opetustoimen ja oppilaitosjohdon osaaminen ajan tasalle 2.5 KOULUT JA YRITYKSET KUMPPANEIKSI 2.5.1 Koulujen ja yritysten kumppanuus uudelle tasolle MUITA SUOSITUKSIA 2.6 Opettajankoulutus koulujen tarpeita vastaavaksi 2.7 Kansallinen suunnitelma tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytölle
Infrastruktuuri, laitetekniikka ja ohjelmistot Case 1: Kauniaisten Kasavuoren ja Mäntymäen koulujen tietohallintopalveluiden ulkoistaminen Ongelma: Kouluissa todettiin ongelmia kunnan tietohallinnon tarjoamisessa palveluissa ja tvt-tuen järjestämisessä Toimimattomat koneet ja toimimattomuuteen turhautuneet opettajat Toiveena keskitetty palvelinympäristö ylläpidon helpottamiseksi Ratkaisu: Kauniaisten askeleet Teetettiin selvitys, jossa käytiin läpi eri toteutusvaihtoehtoja ja kustannuksia Selvityksen perusteella kunnanvaltuusto päätti, että Kauniaisten suomenkielisissä kouluissa siirrytään Linux-pohjaiseen järjestelmään Tehtiin palvelusopimus palvelustarjoajan kanssa, kunnan pääoma sidottuna järjestelmäratkaisuun, ei laitteistoon ja ylläpitoon
Infrastruktuuri, laitetekniikka ja ohjelmistot Case 1 Kauniaisten Kasavuoren ja Mäntymäen koulujen tietohallintopalveluiden ulkoistaminen Kauniaisten suomenkielisten koulujen arki Kouluissa yhteensä 1200 käyttäjää 100 Linux-työpistettä, 120 uutta thin clientia (käynnistyvät Linux-palvelimen avulla), kuusi Linux-tehotyöasemaa multimedia- ja pctv-käyttöön, 20 Linux-käyttöjärjestelmällä toimivaa kannettavaa tietokonetta vanhat Windows-kannettavat ja työasemat osana ratkaisua ohjelmistot ja tiedostot sijaitsevat keskitetyssä palvelinympäristössä (Ubuntu Linux ja LTSP [Linux Terminal Server])
Pedagogiset mallit ja käytänteet Case 2 Älytaulu taidekasvatuksessa (Koulumestarin koulu) • oppilaat tekevät älytaulun avulla oman animaation • oppilaat piirtävät älytaululle musiikin virittämänä itse ideoimansa tarinan • oppilaiden ideoimat kuvat tallennetaan yksi kerrallaan, älytaululle lisätään musiikki (esim. opettaja soittama, huom. tekijänoikeudet) Esimerkkejä Koulumestarin arjesta: • www.koulumestari.fi/arjen_tietoyhteiskunta_uutta.html • http://tiny.cc/koulumestari Esimerkki Oulujoen samanaikaisopetuksesta • http://oulujoenosaajat1.ning.com/video/microsoft-pil-finland
Sisällöntuotanto ja oppimateriaalit • Omaehtoinen sisällöntuotanto (Punkalaitumen yhteiskoulu) • tavoitteena tieto- ja viestintätekniikan ja median palveluiden luonteva integrointi kaikkiin oppiaineisiin Esim. oppilaat suunnittelevat oppimateriaalia englannintunnille • aineenopettaja ideoi ja suunnittelee yhdessä oppilaiden kanssa tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämistä muiden aineiden opetuksessa. • 9.-luokkalaiset oppilaat suunnittelevat ja tuottavat Hot potatoes –ohjelmalla 7.-luokkalaisille englanninkielen harjoitustehtäviä • oppilaat ratkaisevat tehtäviä yhdessä
Sisällöntuotanto ja oppimateriaalit Teemakehä tutustutaan tvt:tä hyödyntäen johonkin ajankohtaiseen ilmiöön tai teemaan (esim. ympäristö) useissa toimintapisteissä, jotka muodostavat kehän eri pisteissä (esim. kirjasto, kuvisluokka, musiikkiluokka, joenvarsi) tuotettava materiaali kootaan reaaliaikaisesti kuvaten tai videokuvaten blogiin/wikiin tuotetun materiaalin avulla ilmiötä opetetaan muille ja käytetään apuna kriittisesessä ilmiön tarkastelussa
Koulun toimintakulttuurin kehittäminen • Case 2 Rehtorin oppitunnit ja samanaikaisopetus opettajien suunnittelu- ja kehittämistyön tukena(Koulumestarin koulu ja Oulujoen koulu) • koulun kehittäminen lähtee 1) arvokeskustelusta, 2) arvojen jalkauttamisesta ja 3) opettajien kehittämästä yhteisestä toteutussuunnitelmasta • rehtori on koulun pedagoginen ja arvojohtaja • rehtori rekrytoi samansuuntaiset arvot hyväksyvää henkilöstöä • opettajien tiimityöhön ja kehittämiseen on järjestetty aikaa: • mm. rehtorin oppitunneilla ja pedagogisilla kahviloilla, jolloin tietyn vuosiluokan opettajat pitävät • omia tiimipalavereita • kehittää hyviä toimintamalleja ja käytänteitä • samanaikaisopetus vakituiseksi toimintamalliksi
Opetusteknologia koulun arjessa (OPTEK)
OPTEK-tutkimushanke Tavoitteena on tuottaa perusteltuja ja kestäviä ratkaisuja tieto -ja viestintäteknologian käyttöön koulun arjessa. Tekes-hankkeen osallistujat: 12 tutkimuslaitosta 8 yliopistosta, 28 yritystä, Liikenne- ja viestintäministeriö, Opetusministeriö ja Opetushallitus Neljä tutkimuspakettia (seitsemän osaprojektia) 12 kehittämiskoulua Tutkimusjohtaja: professori Marja Kankaanranta, Agora Center, Jyväskylän yliopisto Projektikoordinaattori: Maarit Viik-Kajander, CICERO Learning, Helsingin yliopisto
VISIO Yhteisöllinen ja viestinnällinen tulevaisuuden koulu, jossa tieto- ja viestintätekniikka ja media ovat luonteva osa arkea ja opetus—opiskelu—oppimisympäristöä.
Tulevaisuus Tehdään. Tärkeintä on millaisina itsemme näemme.
Kiitos! For more information: Sanna Vahtivuori-Hänninen sanna.vahtivuori@helsinki.fi Media Education Centre Helsinki University blogs.helsinki.fi/verkko-opetus www.arjentietoyhteiskunta.fi www.helsinki.fi/sokla/media/