330 likes | 540 Views
Az érzelmek szocializációja, az érzelmi fejlődés. Az érzelem komponenseinek szocializációja (Lewis, Saarni). Érzelemkiváltók Érzelmi receptorok (figyelmi folyamatok, arousabilitás, temperamentum befolyásolta viselkedések) Érzelmi állapotok
E N D
Az érzelem komponenseinek szocializációja (Lewis, Saarni) • Érzelemkiváltók • Érzelmi receptorok (figyelmi folyamatok, arousabilitás, temperamentum befolyásolta viselkedések) • Érzelmi állapotok • Bizonyos ingerek kiválthatnak érzelmi állapotot (IRM) • Az érzelmi állapot nincs előrehuzalozva, kognitív értékelés következménye • Nincs speciális érzelmi állapot csak arousal • Nincsenek érzelmi állapotok csak kognitív folyamatok
Az érzelmi élmény a leginkább kognitív, nyelv is szükséges hozzá • A kulturális értékek be vannak ágyazva az érzelemről szóló hiedelmek szocializációjába • Az érzelmi élmény azt a fogalmi hálózatot tükrözi, amelyet a gyerek az élete során beépít. Ellátja a gyereket az okok, célok, értékek, társas kapcsolatok és érzelemkezelési hiedelmek hálózatába illeszkedő forgatókönyvekkel • Az érzelmi élményhez szükséges az én (szelf) kialakulása (Lewis)
Érzelemkifejezések • Azok a hiedelmek, amelyek arra vonatkoznak, mit helyes és mit nem tenni egy adott érzelem külső kifejezésekor, a kimutatási szabályok (Ekman) • Különböző stratégiák: minimalizálás, maximalizálás, maszkolás és helyettesítés • Több modalitásban fejezzük ki az érzelmeinket • Az érzelemkifejezés és érzelmi állapot közt kezdetben nincs összefüggés, a fejlődés bizonyos fokán kialakul, majd ismét – tanulás hatására – disszociálhat. (Lewis)
Az érzelmek tanítása-tanulása • A szocializáció módszerei: • Közvetlen útmutatás • Feltételes kondícionálás • Utánzás • Identifikáció • Az elvárások közlése
Az érzelmek népi teóriái • Az érzelmek etnoteóriái arra valók, hogy a normál társas-emocionális tranzakciók megértését és kiváltását segítsék praktikus irányvonalként
Az érzelmek nemi különbségei a szocializáció hatására • Sztereotípiák • Önbeszámolók • Megfigyelések
Az érzelmi élményt illetően • Sztereotípiák: a nők emocionálisabbak • Önbeszámolókban: a pozitív érzelmeket gyakrabban és intenzívebben élik át a nők, a negatív érzelmek közül az önbüntetőket, az empátiában is jobbak. A félelemben (német) és a dühben nincs különbség, megvetés inkább férfiakra jellemző.
Érzelemkifejezések • Sztereotípia: a nők expresszívebbek • Önbeszámolók: a nők expresszívebbnek írják le magukat • Megfigyelés: késői gyerekkor után a nők arckifejezéséből jobban lehet a tartalomra következtetni. A fiúk több dühöt, a lányok több félelmet és örömöt mutattak.
Az expresszív jelzések vétele • Sztereotípia: a nők jobbak. • A vizsgálatok 80%-ában a nők jobbak • PONS-teszttel mérve is a düh kivételével (ezt a férfiak ismerik fel jobban) ugyanezt kapták
A nemi különbségek magyarázata • A kortárs szocializáció szerepe • Családi szocializációs hatások • Intézmények szocializációs hatásai • A nyelv szerepe
A gyermek érzelmi fejlődésének modelljei • Lewis modellje az én-tudatos érzelmek kialakulásáról
Malatesta és Wilson modellje • Diszkrét emóciók és kötődés-elméletek összekapcsolása • További mechanizmusok az érzelmi vonások szocializációjában • Az érzelemkiváltók krónikus vagy ismétlődő előfordulása • Speciálisan a mások érzelmeinek krónikus előfordulása (érzelmi fertőzés) • Bizonyos élmények reprodukálása képzeletben vagy felidézéssel • Szülői útmutatások vagy kulturális sztenderdek • A gyermek aktívan konstruál kapcsolatot az érzelmek és bizonyos kimenetelek között.
Az érzelmi vonások patológiás formái (többletpatológia)
Az érzelmi vonások patológiás formában (hiánypatológia)
Magai és Hunziker modellje • Az elsődleges kötődés élményei a következő elsődleges érzelmi magokat hagyják maguk után: • elégedettség, • óvatos ellenségesség, • düh, • aggódás/szomorúság Ez az eriksoni 1. szakasz végeredménye
A 2. eriksoni szakaszban: • Az elégedett valószínűleg jól boldogul • Az óvatos ellenséges ha a szülő hatalomérvényesítő: düh, ha szeretetmegvonó: düh-elnyomás, ha érvelő: megkésett kötődési reakció • A dühre hajlamos gyereknél a hatalomérvényesítő szülőnél: düh-szégyen spirál, ha a szülő bűntudatébresztő: bűntudattal színezett düh, érvelő szülő: rehabilitáló hatású • A szomorúságra hajlamos gyerek passzív, a szülőnek nem kell hatalomérvényesítő, bűntudatébresztő vagy szeretetmegvonó technikákat alkalmazni.