120 likes | 342 Views
BRAŠNO - KRUH ‘99. 2. Hrvatski kongres tehnologa proizvodnje i prerade brašna Opatija, 26-29. 10 1999. USPOREDBA PEKARSKE KAKVOĆE HRVATSKIH I EUROPSKIH PŠENICA. Marijan Jošt Visoko gospodarsko učilište u Križevcima. Na kakvoću pšenice utjeće:. GENOTIP
E N D
BRAŠNO - KRUH ‘99. 2. Hrvatski kongres tehnologa proizvodnje i prerade brašna Opatija, 26-29. 10 1999. USPOREDBA PEKARSKE KAKVOĆE HRVATSKIH I EUROPSKIH PŠENICA • Marijan Jošt • Visoko gospodarsko • učilište u Križevcima
Na kakvoću pšenice utjeće: • GENOTIP • Rodnost i kakvoća - negativna korelacija VANJSKI ČINITELJI • Humidna klima - veća rodnost • Aridna klima - bolja kakvoća • Duža vegetacija - veća rodnost
Pšenica i EU • Zahvaljujući: - politici cijena • - smanjenju površina drugih žitarica • - povećanju rodnosti (5% godišnje) • 1960. - 27% svjetskog uvoza • 1970. - uvoz = izvozu • 1980. - izvoz 10 milj. t (kao Australija, ………… . .ili dvostruko više od Argentine) • 1990. - proizvodnja preko 80 miljuna t
ITALIJA • Prva zelena revolucija (oko 1930. Strampelli) polupatuljasti habitus (rht8), ranozrelost (Ppd1) Značajne sorte: San Pastore, Produttore, Abbondanza, Libellula, Leonardo, Libero, Mieti, Barra, Zena, Serio Nakon 1975. god.u Italiji registrirane i hrvatske sorte: Valle d’Oro, Brasilia, Pitoma, Valente
AUSTRIJA • Prosječni urodi: 6,57 - 7,05 t/ha • Oko 50% se izvozi (kvaliteta!) • Klasifikacija: 9 kval. grupa (9=izvrsna, 1=loša) • Tržišna klasifikacija: 1. Kvalitetna pšenica (>14%) 2. Pšenica za meljavu (>12,5%) 3. Interventna pšenica(> 9,5%) • Proizvodnja kvalitetne pšenice temelji se na - ugovoru između silosa i proizvođača i otkupljuje se po višoj cijeni.
ŠVICARSKA • Površine pod pšenicom: 100 tisuća ha (1/2 od Hrv.) • Prosječni urodi: 6,2 t/ha (4 t/ha Hrv.) • Podmiruje vlastite potrebe • Klasifikacija: 10 kval.grupa (numerički indeks 1-10 bodova) • Tržišna klasifikacija: 1. Kl. (>14%, >50 ml - za kruh) 2. Kl. (>13,5%,>45 ml - za kruh) 3. Kl. (>11%, >30 ml - konditor.ind.) 4. Kl. ( - - stočna hrana) • U proizvodnji samo domaće sorte (453 strane sorte testirane u razdoblju 1987-93. - Pitoma 11-13% rodnija, po kvaliteti osrednja (sed.>42ml) ali otpornost prema bolestima nezadovoljava.
FRANCUSKA • Požete površine oko 4,5 mil. ha (oko 20x više no HR) • Prosječni urodi: 6,7 t/ha, (oko 2,5 t/ha više no HR) • Proizvodnja: >30 mil. t (oko 30x više no HR) • Zastupljenost kvalitetnih sorata: 68% površina (1995.) • Tržišna klasifikacija: 1. kl. - jaka krušna pšenica 2. kl. - krušna pšenica 3. kl. - nije za kruh 4. kl. - za druge namjene • Najraširenije sorte: Soisson (40%), Sideral (10%), Thesee (6,5%), Scipion (4,4%), Forby (4,2%) i dr.
NJEMAČKA • Požete površine oko 2,75 mil. ha (oko 11x više no HR) • Prosječni urodi: 6,7 t/ha, (oko 2,5 t/ha više no HR) • Proizvodnja: 19 milj. t (II u EU) (oko 20x više no HR) • Zastupljenost kvalitetnih sorata: 60% • Klasifikacija: E elitna pš. (>13,8%, >47 ml) A kvalitetna pš. (>13,2%, >33 ml) B krušna pšen. (>12,8%, >26 ml) K konditorska ind.(<12,0%, <19 ml) C Ostale pšen. ( - ) • 50% proizvodnje (kvalitetna) za izvoz • Sortiment: Zentos, Bussard, Borenos, Aron (E klasa)
HRVATSKA • Požete površine oko 240 tisuća ha • Prosječni urodi: 4,2 t/ha • Proizvodnja: 1 mil. t • Zastupljenost kvalitetnih sorata: neznatna • Klasifikacija: I kval.razred (>13%, >40 ml) II kval.razred (>11,5%, >30 ml) III kval. razred (>10%, >18 ml) • 1995 i 96. godine priznato 19 novih sorata: 1 durum, 1 namjenska (poboljšivač), 11 krušnih i 6 stočnih pšenica
Napomena:I nakon 30 min bez omekšanja! • Farinogram: upijanje vode 59,2 % razvoj 3 min stabilitet tijesta 12 min otpor 15 min stupanj omekšanja 0 FU broj kakvoće 100 skupina kakvoće A1