470 likes | 567 Views
A programalapú fejlesztés - komplexitás és integráció a gyakorlatban. Sári László fejlesztési irodavezető Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség NKFT. „A jövőért csak akkor munkálkodhatunk eredményesen, ha nem csak azt gondoljuk végig, hogy MIT, hanem azt is HOGYAN tegyünk”.
E N D
A programalapú fejlesztés- komplexitás és integráció a gyakorlatban Sári László fejlesztési irodavezető Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség NKFT.
„A jövőért csak akkor munkálkodhatunk eredményesen, ha nem csak azt gondoljuk végig, hogy MIT, hanem azt is HOGYAN tegyünk” Ismeretlen tervező
Ha a valóságot egy körrel ábrázoljuk, akkor azt mondhatjuk: a tudomány ezt a kört cikkekre osztja, speciális tárgyakra (mint orvostudomány, fizika, kémia, biológia stb.). Azt reméli, hogy a speciális területen folytatott kutatások egyszer majd elérkeznek a kör középpontjába. Ez az eredeti cél azonban egyre elérhetetlenebb messzeségbe kerül, mert a magas fokú specializáció mind jobban és jobban megnehezíti az interdiszciplináris megértést. /Hermetikus filozófia/
„5. § A törvény alkalmazásában a) területfejlesztés: az országra, valamint térségeire kiterjedő aa) társadalmi, gazdasági és környezeti területi folyamatok figyelése, értékelése, a szükséges tervszerű beavatkozási irányok meghatározása, ab) rövid, közép- és hosszú távú átfogó fejlesztési célok, koncepciók és intézkedések meghatározása, összehangolása és megvalósítása a fejlesztési programok keretében, érvényesítése az egyéb ágazati döntésekben;”
Területfejlesztés tervezése alapdokumentumai • Lisszaboni stratégia; • Göteborgi elvárások; • Közösségi Stratégiai Iránymutatások 2007-13; • Országos Fejlesztéspolitikai Koncepció (OFK); • Országos Területfejlesztési Koncepció (OTK); • Magyarország Nemzeti Stratégiai Referenciakerete (NSRK, NFT II., ÚMFT); • Operatív Programok (NSRK alapján); • Nemzeti Agrár- és Vidékfejlesztési Terv (NAVT, ÚMVP).
Támogatási források 2000-2006 • ÚT (pl. Decentralizált Útfenntartási - és fejlesztési Célelőirányzat) • KÖVICE (Környezetvédelmi és Vízügyi Célelőirányzat) • MFC (Műszaki Fejlesztés Társadalmi Feltételeinek Javítása) • NEMZETI TÁMOGATÁS (egyes gyümölcsfajok és szőlőültetvények telepítésének támogatása) • ROP (Regionális Fejlesztés Operatív Program) • SAPARD • TEKI (Területi Kiegyenlítést Szolgáló Fejlesztési Célú Támogatás) • TÉRSÉG-FELZÁRKÓZTATÁS célelőirányzatból nyújtott támogatás • TERÜLET RÉGIÓ (pl. Területfejlesztési célfeladatok támogatással fedezett kiadásai, Árnyékprogram: Dél- Dunántúli RFT- a régió humán erőforrás bázisának erősítése) • AGRÁR ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS (hazai) • AVOP (Agrár- és Vidékfejlesztés Operatív Program) • CEDE (Céljellegű Decentralizált Támogatás) • Címzett és cél támogatások (pl. Vízgazdálkodás; Veszélyelhárítási munkálatok) • GVOP (Gazdasági Versenyképesség Operatív Program) • HEFOP (Humán-erőforrás Fejlesztés Operatív Program) • HÖF (pl. A Dél-Dunántúli RFT a települési hulladék közszolgáltatás-fejlesztésre támogatása) • KAC (Környezetvédelmi Célú Fejlesztések Támogatása) • KIOP (Környezet és Infrastruktúra Fejlesztés Operatív Program) • KKC1 (pl. Decentralizált kis-és középvállalkozói pályázati rendszer) • KKC2 (Széchenyi Kártya kamat és garanciadíj támogatás) • FOGLALKOZTATÁS (pl. Korszerű munkahelyek teremtésének támogatása) • VÁLLALKOZÓI CÉL (pl. Gazdaságfejlesztési Pályázat, Kereskedelemfejlesztési Pályázat).
Lisszaboni stratégia Átfogó cél: EU a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb, tudásalapú gazdaságává váljon. • Versenyképesség erősítése; • Társadalmi és gazdasági kohézió: • Több és jobb munkahely; • Területi különbségek csökkentése; • Szociális szolgáltatások legszegényebb rétegekre koncentráló fejlesztése.
Göteborgi elvárások • Fejlődés fenntarthatóságát biztosítani kell a • társadalmi, • gazdasági, • környezeti szempontok összhangjának megteremtésével, ezek együttes érvényesítésével.
Vidékfejlesztés A vidékfejlesztés a sajátos táji, természeti, környezeti, gazdasági, települési és társadalmi jellemzőkkel leírható vidékies (rurális) területek különleges igényeire tekintettel kialakított komplex, integrált fejlesztési beavatkozások rendszere. /Csatári Bálint/
Néhány hazai példa a helyi fejlesztésre • Integrált városfejlesztés, Integrált Városfejlesztési Stratégia • LEADER programok • UNDP Cserehát projektje (kisebb támogatások) • Integrált Program a 33 leghátrányosabb helyzetű kistérség számára
LHH FPI 311/2007. (XI. 17.) Korm. rendelet TÁMOP TIOP VOP ROP ÁROP Az irányítás nehézségei /Janza Frigyes/ DAOP DDOP ÉMOP ÉAOP
Konkrét célok • KONKRÉT CÉLOK • Gazdaságfejlesztés, foglalkoztatás • Oktatás, gyermekesély • Roma integráció
Tapasztalatok I. • A helyi, kistérségi erőforrások, kapacitások igencsak eltérőek a 33 kistérségben. • A kistérségek esetenként presztízs-beruházásokat, vagy csak rövid távú eredménnyel kecsegtető projekteket terveztek. • A kistérség között, sőt az egyes kistérségeken belül is jelentős fejlettségi, valamint strukturális különbségek vannak, ezt kezelni szükséges.
Tapasztalatok II. • Tervezésben részt vevők köre (sokszor hiányos) • Politikai, illetve status quo döntések (népességszám, településszám, stb.) • Komplex megközelítés a tervdokumentumokban, kevésbé komplex a pályázati rendszerben • Romák helyzete (szociális helyzet, roma projektek „szűrése”) • Gazdaságfejlesztés (nincs elég potenciális vállalkozás) • Mezőgazdasági térségek, megújuló energiában rejlő potenciál (foglalkoztatási hatás) • ÚMFT-ÚMVP lehatárolás az LHH program tekintetében
Tapasztalatok III. • A támogatások felhasználása nem veszi figyelembe a kistérségi terveket. • A kiírók szűkre szabják a támogatható tevékenységek kereteit, így egyes projekteket nem lehet megvalósítani, más projekteket pedig csak jelentősen torzítva lehet megvalósítani. • A számos feladatot ellátó önkormányzatok minden lehetséges kiírásra benyújtják pályázatukat, és amelyik projektre kapnak támogatást, azt megvalósítják. Könnyen előfordulhat, hogy a település számára kevésbé fontos fejlesztés valósul meg. • Az önkormányzatok kistérségi koordináció nélkül nyújtják be pályázatukat. Előfordulhat, hogy egymás mellett több hasonló fejlesztés is megvalósul.
Tapasztalatok IV. • A kistérségi programozás egyik fő kérdése, hogy ki tud jobb döntést hozni a forrás felhasználásáról, az NFÜ vagy a kistérség. A kérdés több szinten is felmerül: • Milyen fejlesztésekre lehet felhasználni a forrást? • Az egyes fejlesztésekre milyen arányban lehet felhasználni a forrást? • Adott kistérségben mely projektekre lehet felhasználni a forrást?
Növekvő társadalmi egyenlőtlenség Visszatérő gazdasági válságok Erkölcsi hanyatlás Erőforrás válság Változó környezet Tények A társadalom nincs tisztában a fenntarthatatlanság valódi dimenziójával: a gazdasági, társadalmi és környezeti válság összefonódásával Jövőkereső
Üzenet • a belső erőforrások felértékelődése (védelem, fenntartás, mobilizálás, fejlesztés) • önellátás/önfenntartás életfontossága • „competition” helyett „co-operation” (a természettel és egymással egyaránt)
Következtetések A fejlesztéspolitika önmagában nem tudja kompenzálni az egyéb területeken tapasztalható hátrányos hatásokat. A liberális piaci versenyszemlélet szemben áll a fenntartható fejlődés célkitűzéssel. A globalizáció problémáira a válasz a lokalizáció. Versenyképesség és fenntarthatóság egyaránt szükséges! A társadalomfejlesztés jelentőségében meg kell, hogy előzze a gazdaságfejlesztést (infrastruktúrafejlesztést), és a folyamatos toldozgatást-foltozgatást! Új területfejlesztési üzenetek szükségesek a globalizálódó világban, melyek releváns választ adnak a kihívásokra! „Nem többet, nem jobban, hanem egészen mást kell csinálni!”
Az élet olyan, mint a mellény: ha rosszul gombolta az ember, hiába keresi rajta a hibát. Ki kell gombolni végig az egészet, és kezdeni elölről. /Wass Albert/
A hazai területfejlesztés lehetséges új irányaiHorkay Nándor SZELLEMI ÉS MENTÁLIS TERÜLETFEJLESZTÉS = Középpontban az Ember mint test-lélek-szellem egysége, a munka világán kívüli közösségi szükségletei, a szellemi önvédelem és társadalmi tudatosítás A rendszert alulról felfelé kell szilárdan újjá építeni: • Térségi és helyi kreatív, autonóm és önellátó gazdaságfejlesztésben • Hálózati versenyképesség fokozása • A még meglévő endogén nemzeti erőforrások integrált, innovatív és kreatív térségi és helyi hasznosítása • Nemzeti és etnikai kisebbségi erőforrások fejlesztéspolitikai mobilizálása • Terület- és gazdaságfejlesztési „Leader programok” megvalósítása
Kérdések - válaszok • Terület- vagy vidékfejlesztés? Miért nem egyszerre? (UMVP-SA) Hogyan lehet területi szinten összehangolni a fejlesztéspolitikákat? Hálózatosodás-rendszerelvűség • Bottom up, vagy top-down fejlesztés? Folyamatelvűség és koordináció • Hogyan lehet integrált fejlesztéseket támogatni, mit jelent az integrált fejlesztés? Komplexitás (tervezés, megvalósítás, források) • Mit lehet tenni? Milyen módszertannal? Hogyan lehet megerősíteni a helyi tervezést, milyen döntéshozatali mechanizmusok legyenek? Állandó visszacsatolás szükséges. Kapacitás fejlesztés, Helyi fejlesztés • Szociális vs. Versenyképességi (GDP) fejlesztések – hogyan lehet összekötni? – szociális gazdaság, szövetkezetek? Fenntarthatóság • Szabályozási kérdések, intézményrendszer – Elmélet, szabályozás, gyakorlat
Javaslatok 1. Mivel Magyarországon jelenleg nem létezik sem gazdasági, sem társadalmi téren stabil tervezési rendszer és kiforrott, koherens tervezési gyakorlat, a fejlesztési tevékenységek nem érik el megfelelő mértékben céljukat, a források felhasználása pazarló. Ezen a helyzeten változtatni szükséges. Törvényalkotással meg kell teremteni a komplex társadalmi-gazdasági tervezés jogi, elméleti-módszertani és gyakorlati feltételrendszerét. Mindezt lehetőleg egy, integrált fejlesztéspolitikai törvényben kell megtenni.
Javaslatok 2. Meg kell határozni az ágazatokat átfogó nemzeti szintű, az ágazati és a területi hatályú tervezési szintek hatásköreit, intézményrendszerét, munkafolyamatait és finanszírozását.
Nemzeti Koncepcionális Fejlesztési szint A fejlesztéspolitikák kapcsolata Területfejlesztés Társadalomfejlesztés Település-, területrendezés Egyeztetés, véleményezés, területi aspektusok meghatározása Államigazgatás fejlesztés Település és városfejlesztés Gazdaságfejlesztés Infrastruktúra fejlesztés ETE tervezés és értékelés Határon átnyúló fejlesztések Vidékfejlesztés Agrárfejlesztés
Javaslatok 3. A komplex környezeti-, társadalmi-, gazdasági fejlesztés érdekében a feladatok csoportosítása: • tervezés (intézményesített, több szinten, koordinált), • fejlesztő beavatkozások (szabályozás, projekt-generálás, -fejlesztés, programcsomag), • végrehajtás (támogatási rendszer működtetése, tárgyalásos projektkiválasztás - pályázat), • monitoring-értékelés. 4. Mindegyik feladathoz megfelelő kapacitást kell rendelni.
Fejlesztéspolitika Mediátor központ (Megyék, RFÜ-k?) Helyi Felelős Szervezet Helyi Felelős Szervezet Helyi Felelős Szervezet Potenciális Pályázó, Helyi közösség Potenciális Pályázó, Helyi közösség Potenciális Pályázó, Helyi közösség
Javaslatok 5. Nincs értelme olyan szinteken terveket készíteni, ahol a megvalósításra a terv elfogadójának nem áll rendelkezésére megfelelő mértékű megvalósítási hatáskör, saját forrás és nem kapcsolódik az eredményesség eléréséhez felelősség. Másképp fogalmazva a különböző szintű tervek döntési szintjeihez gondoskodni kell a végrehajtáshoz szükséges hatáskörről, forrásokról és felelősségvállalásról.
Javaslatok 6. A tervek végrehajthatósága érdekében a közforrások igénybevétele nélkül megvalósuló fejlesztésekre is befolyással kell lennie a fejlesztéspolitika intézményrendszerének.
Programcsomag alapú fejlesztés Cél: „Olyan térségfejlesztési programok kidolgozása és megvalósításának támogatása, melyek mérhető és tartós pozitív eredményeket tudnak felmutatni az érintett térségben élő emberek gazdasági, társadalmi és természeti életkörülményeiben „
Programcsomagok • Lehetőséget biztosítani egy célterületi stratégia oly módon történő megvalósítására, hogy a különböző tématerületekbe sorolható tematikus fejlesztési elemek együtt kerülnek megtervezésre és kivitelezésre. • Előre elkészített moduláris rendszerű fejlesztési elemek „forrásimmun” pályáztatása. • A fejlesztési források egy részének biztos lekötése.
A módszertan főbb tartalmai elemei Vezérelvek (David Korten) Környezeti fenntarthatóság: A megújuló erőforrások felhasználási üteme nem haladhatja meg a környezet újratermelési ütemét. A nem megújuló erőforrások felhasználási üteme nem lehet nagyobb, mint helyettesítésük üteme megújuló erőforrásokkal. A környezetszennyezés üteme nem haladhatja meg a környezet feldolgozó-képességét. Gazdasági igazságosság: Aki többet tesz a társadalomért, többet is kapjon, ha az alapvető szükségleteit már mindenki kielégítheti, a jövendő nemzedékek választási lehetőségei nem szűkülnek be, és a gazdasági hatalom elosztása nem fenyegeti a többieket. Biológiai és kulturális változatosság: Ez az evolúciós képesség alapja, a jövőbeli kihívásokra adható válaszok tartaléka.
A módszertan főbb tartalmai elemei Vezérelvek (David Korten) Felelősség: Bármely egyéni, vállalati vagy politikai közösségi döntés összes költségeit a döntéshozóknak kell viselniük, vagyis semmiféle költség nem externalizálható. Ez csak helyi gazdasági rendszerekben valósítható meg. Közös örökség: A Föld természeti erőforrásai és fajai minden ember közös öröksége, ezért ezek monopolizálása, vagy ésszerűtlen felhasználása jogtalan. Gondoskodó családok és közösségek: Az emberi faj fönnmaradásának legalább olyan fontos feltétele a csoporthoz tartozás és az együttműködés, mint a versengés. Az ember képes a gyűlöletre, az erőszakra, a versengésre és az önzésre, de képes a szeretetre, az együttműködésre, és a nagyvonalúságra is. Rajtunk fordul, hogy az általunk épített társadalomban melyik magatartást követjük.
Fenntartható gazdaság • Programok • Forrás • Krízis • Hálózatok (mentorok) • Jövőkép • Komplex szabályozás • Motiváció • Gondolkodás Fenntartható környezet • Programok • Forrás • Hálózatok (mentorok) • Jövőkép • Terepasztal • Motiváció • Gondolkodás Együttműködés, részvétel • Krízis • Sikerre való éhség • Működő hálózatok • Kommunikáció • Bizalom • Motiváció Keretek (szabályozás) • Programok • Cselekvési kényszer • Jogi környezet • Komplex szabályozás • Működő hálózatok Kompetencia • Jó gyakorlatok • Túlélő képesség • Bizalom • Működő hálózatok • Gondolkodás Motiváció • Hagyományok • Jó gyakorlatok • Krízis • Sikerre való éhség • Jövőkép • Motiváció • Sikerélmény • Gondolkodás Információ • Jó gyakorlatok • Hálózatok (mentorok) • Tudás, tapasztalat • Kommunikáció • Bizalom • Működő hálózatok • Gondolkodás Innováció • Forrás • Krízis • Tudás tapasztalat • Kommunikáció • Bizalom • Motiváció • Sikerélmény Résztvevők Projekt menedzs. • Bevonandók • Működtetők • Alanyok • kompetencia Indikátorok Helyi tudásbázis Erőforrások Eredmények • Idő • Pénz • Cél (feladat) • Indikátorok Döntések Visszacsatolás • Sorrend • Arányok • Hasznosulás Koordináció Monitoring • Kompetens • Egyértelmű felelősségek • Bizalom
Fenntartható gazdaság • Programok • Forrás • Krízis • Hálózatok (mentorok) • Jövőkép • Komplex szabályozás • Motiváció • Gondolkodás Fenntartható környezet • Programok • Forrás • Hálózatok (mentorok) • Jövőkép • Terepasztal • Motiváció • Gondolkodás Együttműködés, részvétel • Krízis • Sikerre való éhség • Működő hálózatok • Kommunikáció • Bizalom • Motiváció Keretek (szabályozás) • Programok • Cselekvési kényszer • Jogi környezet • Komplex szabályozás • Működő hálózatok Kompetencia • Jó gyakorlatok • Túlélő képesség • Bizalom • Működő hálózatok • Gondolkodás Motiváció • Hagyományok • Jó gyakorlatok • Krízis • Sikerre való éhség • Jövőkép • Motiváció • Sikerélmény • Gondolkodás Információ • Jó gyakorlatok • Hálózatok (mentorok) • Tudás, tapasztalat • Kommunikáció • Bizalom • Működő hálózatok • Gondolkodás Innováció • Forrás • Krízis • Tudás tapasztalat • Kommunikáció • Bizalom • Motiváció • Sikerélmény • kiknek az együttműködését igényli a fejlesztés megvalósulása, beleértve a haszonélvezőket és végrehajtókat • Ha „amink van” és „amink nincs” között eltérnek a szereplők a projekt nem lesz önhordó • Ha azonos a projekt önhordóvá válik • A források működését szabályozzák • Ágazati szabályozások Résztvevők Projekt menedzs. • Bevonandók • Működtetők • Alanyok • kompetencia • Szűk kör hozza a döntéseket a forrásokról, • Széles kört érint a megvalósulás és azt eredmény Indikátorok Helyi tudásbázis Erőforrások Eredmények • Idő • Pénz • Cél (feladat) • Indikátorok Döntések Visszacsatolás • Sorrend • Arányok • Hasznosulás Koordináció Monitoring • Kompetens • Egyértelmű felelősségek • Bizalom • térségi, • egyéni, • szervezeti
A tárgyalásos projektkiválasztás Olyan szelekciós mechanizmus, melyben a forrást biztosító szakmai intézményrendszer és a projektgazdák közös párbeszédén alapulva kell eljutni a projektek azonosításáig. A rendszer a projektgeneráláson és gyűjtésen túl a megfelelő projektfejlesztést is magában foglalja.
Tárgyalásos eljárás folyamata • . Akcióterv, támogatási konstrukciók kidolgozása • . Projektgenerálás 2. Projektjavaslat (koncepció) kiválasztása I. körös döntés 3. Projektfejlesztés 4. Kidolgozott projektek kiválasztása II. körös döntés 5. Támogatási szerződés megkötése, projekt megvalósítása 6. A megvalósult projektek monitoringja 7. Program monitoring, értékelés
A tárgyalásos projektkiválasztás előnyei • az érdemi, tartalmi szempontú projektkiválasztásra helyezi a hangsúlyt, • alkalmazásával tényleges projektfejlesztés valósulhat meg, • lehetőség kínálkozik arra, hogy a valóban indokolt és releváns projektek támogathatóprojektekkéfejleszthetők legyenek, • a módszer egyértelműen segíti a hátrányos helyzetű térségek forrásabszorpcióját, valamint a jelentős térségi hatású, komplex projektek kifejlesztését,
A tárgyalásos projektkiválasztás előnyei • a projektgazdák szintjén segít megerősíteni a stratégiai szemléletet az éppen megjelenő pályázati kiírásokra való ad-hoc reakciókkal szemben, • világos és egyértelmű munkamegosztás van a politikai döntéshozás és a szakmai előkészítés, projektfejlesztés között, • a rendszer biztosítja a politikának a döntéshozás, a szakmai oldalnak pedig a szakmai koordináció lehetőségét, • jelentőshatékonyság-növelési potenciált hordoz magában, versenyhelyzet nélkül
A kérdés, hogy az elmaradott térségek változásához milyen külső keretek és támogatás szükséges /Varga Péter/
„Ma csak pénzügyi tervezés van Magyarországon, mert ezt kérik számon a pénzpiaci intézmények, az IMF és az EU. Ez jó, de alatta még nem épült ki a reálgazdasági tervezés, ezért a pénzügyi tervezés is féllábas. Legsürgetőbb feladatunk, hogy a nemzetgazdasági szintű tervezést és koordinálást vertikálisan és horizontálisan és területileg egyaránt kiépítsük. Ezen múlik a kormány és az ország gazdaságpolitikájának sikere.” – mondta kormányzása első évének értékelésekor Orbán Viktor miniszterelnök.