330 likes | 678 Views
E N D
1. Sosioekonomiset terveyserot Suomessa- ja niiden kaventaminen kunnissa
2. Rakenne Mitä terveyseroilla tarkoitetaan?
Sosioekonomiset terveyserot Suomessa
Miksi terveyserot ovat ongelma?
Mistä terveyserot aiheutuvat?
Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelma
TEROKA-hanke
TEROKAn aluepilotit
Tiedosta toimintaan: esimerkkinä Kainuu
3. Terveyserot Väestöryhmien välillä suuria terveyseroja
Sukupuoli: Suomessa naiset elävät 7 vuotta pitempään kuin miehet, Venäjällä vastaava ero on noin 14 vuotta
Siviilisääty: naimisissa olevat ovat terveempiä kuin muut: Suomessa työikäisten kuolemista joka kolmas vältettäisiin, jos muiden siviilisäätyjen kuolleisuus olisi yhtä pieni kuin naimisissa olevien
Asuinalue: Suomessa länsirannikon ja Ahvenanmaan asukkaat elävät 2–4 vuotta pitempään kuin Koillis-Suomen asukkaat
Äidinkieli: Suomessa ruotsinkieliset ovat terveempiä ja elävät pitempään kuin suomenkieliset
Etninen tausta: Maahanmuuttajien terveydestä Suomessa niukasti tietoja
Sosioekonominen asema: Korkea-asteen koulutuksen saaneet, ylemmät toimihenkilöt ja hyvätuloiset ovat huomattavasti terveempiä ja toimintakykyisempiä ja elävät pitempään kuin perusasteen koulutuksen saaneet, työntekijäammateissa toimivat ja pienituloiset
4. Sosioekonomiset terveyserot Mitä sosioekonomiset tekijät ovat?
Aineellinen hyvinvointi
tulot
omaisuus
asumistaso
yms.
Aineellisten voimavarojen hankkimisen välineet
koulutus
ammatti
työmarkkina-asema
Tärkeitä ovat myös elämäntyyli ja arvostus, jotka liittyvät mm. koulutukseen ja ammattiin
5. Työttömyysaste1 koulutuksen mukaan 1997–2005 25 vuotta täyttäneillä suomalaisilla.
6. 35-vuotiaan odotettavissa oleva elinaika eri sosiaaliryhmissä
7. Työttömät ja työlliset Työttömillä ja työttömyyttä kokeneilla on useasti enemmän terveyspulmia ja suurempi kuolleisuus kuin työssä käyvillä
Valikoituminen:
Työttömyys huonontaa terveyttä
Huono terveys johtaa työttömyyteen
Tai terveyteen liittyvät, psyykkiset, fyysiset ja sosioekonomiset tekijät lisäävät samanaikaisesti sekä työttömyyden että terveysongelmien vaaraa
Vuonna 1996–2000 25-vuotiaiden työttömien miesten odotettavissa oleva elinaika oli 5,6 vuotta ja naisten 1,7 vuotta lyhyempi kuin työllisten (Pensola ym. 2004).
8. 30–59-vuotiaiden miestoimihenkilöiden ja -työntekijöiden ikävakioitu kuolleisuus viidessä Länsi-Euroopan maassa ja Torinossa noin vuosina 1991–1995.
9. 25-vuotiaiden miesten ja naisten elinajan odote ja terveiden elinvuosien odote koulutusryhmittäin hyvän tai erittäin hyvän koetun terveyden mukaan
10. Terveyserojen kaventamisen mahdollisuudet (potentiaali) Arvioita siitä, kuinka suuri osuus tärkeistä kansanterveysongelmista poistuisi, jos ongelman yleisyys väestössä olisi sama kuin korkeasti koulutetuilla:
sepelvaltimotautikuolemat, työikäiset n. 50 %
alkoholikuolemat, työikäiset n. 60 %
hengityselinsairauksista aih. kuolemat, työikäiset n. 75 %
väkivallasta ja tapaturmista aih. kuolemat, työik. n. 45 %
diabeteksen esiintyvyys n. 30 %
selkäsairauksien esiintyvyys n. 30 %
toimintakyvyn rajoituksista johtuva päivittäisen
avun tarve n. 50 %
Koskinen S. & Martelin T. Teoksessa: Terveydenhuollon menojen hillintä. Valtioneuvoston kanslian julkaisuja 4/2007
11. Toimenpiteiden kohdentaminen: ei ole kyse vain syrjäytyneistä
12. Terveyserot ja eriarvoisuus Väestöryhmien välisiä terveyseroja ovat eriarvoisuuden ilmentymiä, kun
on perusteltua olettaa, että väestöryhmien välistä terveydentilan eroa voitaisiin kaventaa
terveyseroja aiheuttaville tekijöille altistuminen ei perustu yksilön vapaaseen valintaan
Elintavat ja riskitekijät, kuten tupakointi ja alkoholin käyttö sekä ylipaino, ravitsemus ja liikunta ovat tärkeitä terveyserojen syitä.
Myös terveyspalvelut jakautuvat eriarvoisesti
Tällöin on kyse eriarvoisuudesta, koska monet oman vaikutusvallan ulkopuolella olevat seikat voivat altistaa hänet valitsemaan terveyttä vaarantavia tapoja ja jättää jopa palveluiden ulkopuolelle
13. Miksi terveyserot ovat ongelma? Terveyden eriarvoisuus ei ole väistämätöntä eikä siten eettisesti hyväksyttävää
Terveyden eriarvoisuus tarkoittaa suurta määrää ennenaikaisia kuolemia, sairastumisia ja toimintakyvyn menetyksiä
suurten väestöryhmien huono terveys heikentää koko väestön keskimääräistä terveyden tasoa
työvoiman riittävyys vaarantuu
palvelujen riittävyys vaarantuu
terveysongelmat heijastuvat myös sosiaalisena syrjäytymisenä ja toisinpäin
yhteiskunnalle kalliita
14. Terveyserojen aiheutuminen YHTEISKUNTA
Keskeinen taustatekijä on aineellisten ja kulttuuristen yhteiskunnassa selviytymistä edistävien resurssien epätasainen jakautuminen väestössä.
Yhteiskunnan rakenteet: mm. talousjärjestelmä, koulutusjärjestelmä, elinkeinorakenne, hyvinvointipalvelut sekä kulttuuriset tekijät määrittävät sosioekonomisten ryhmien suuruuksia ja niiden elinolosuhteita
Nämä rakenteelliset tekijät vaikuttavat koko elämänkaaren ajan
Eri yhteiskuntien rakenteet ovat erilaisia mm. harjoitetusta yhteiskuntapolitiikasta johtuen, ja tämä heijastuu terveyserojen jyrkkyyteen. Eroihin voidaan siis vaikuttaa!
YKSILÖ
Koulutus muokkaa terveyteen liittyviä tietoja ja arvoja sekä ammattiuraa
Ammatti säätelee työ- ja elinoloja, ohjaa käyttäytymistä ja vaikuttaa toimeentuloon
Taloudellinen tilanne puolestaan säätelee mm. kulutusmahdollisuuksia sekä asuinoloja
15. Voiko eroja kaventaa? Pitää vaikuttaa rakenteellisiin tekijöihin sekä käyttäytymiseen yhtä aikaa
Yhteiskunta- sosiaali- ja terveyspolitiikan keinoin
Lainsäädäntö
Palvelujärjestelmän eriarvoisuutta tulee vähentää
Elintapoihin ja riskitekijöihin tulee vaikuttaa
Tiedon saattaminen toiminnan motivoinniksi
Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelman linjaukset ja toimenpiteet käyttöön alueilla
Uutta valtakunnallista tietoa on saatavissa
Palosuo H., Koskinen S., Lahelma E. ym. (2007) Terveyden eriarvoisuus Suomessa Sosioekonomisten terveyserojen muutokset 1980–2005.
16. Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelma Ohjelman päälinjaukset erojen kaventamiseksi:
Vaikuttamalla yhteiskuntapoliittisilla toimilla köyhyyteen, koulutukseen, työllisyyteen ja asumiseen
Tukemalla terveellisiä elintapoja yleisesti ja erityisesti heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevissa ryhmissä
Parantamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen tasa-arvoista saatavuutta ja käyttöä
Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää:
terveyserojen seurantajärjestelmien kehittämistä
terveyseroja koskevan tietopohjan vahvistamista ja viestinnän kehittämistä
17. Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelma Linjauksia, jotka koskevat työttömiä
Turvataan nuorille tukitoimet koulutuksen ja työelämään siirtymisen nivelkohdissa
Mm. Nuorten yhteiskuntatakuu (Työvoimapalvelulaki)
Työllistetään pitkäaikaistyöttömiä sekä työkyvyttömyyseläkkeellä ja kuntoutustuella olevia
Välimarkkinat, sosiaaliset yritykset, sosiaaliturvan työhön kannustavuus (SATA-komitea)
Työ- ja elinkeinoministeriön selvitys (10.3.2008)
KASTE-ohjelman kuntouttava työtoiminta, TYP
Turvataan pitkäaikaistyöttömien ja muiden työterveyshuoltopalvelujen ulkopuolella olevien työikäisten työkykyä ylläpitävät terveyspalvelut
Kunnat vakiinnuttavat työttömien työkykyä ylläpitävät terveyspalvelut (TEPO)
18. TEROKA-hanke TEROKA= Sosioekonomisten terveyserojen kaventamishanke
Kansanterveyslaitoksen, Stakesin ja Työterveyslaitoksen yhteistyöhanke
19. Terveyserojen kaventamiseen tähtäävä TEROKA-hanke Terveys 2015 -ohjelman terveyserojen kaventamistavoitteen saavuttamiseksi
1) Tietopohjan vahvistaminen ja tiedottaminen
seurantajärjestelmän vakiinnuttaminen
kuntien ym. toimijoiden tietoisuuden nostaminen terveyseroista ja niiden kaventamisen keinoista
2) Terveyseroja kaventavat toimet
terveyserojen kaventamisen näkökulman valtavirtaistaminen
terveyserojen kaventamiskeinojen kehittäminen yhteistyössä väestön terveyden edistämiseen pyrkivien tahojen (kunnat, järjestöt, valtiovalta, tutkijat ym.) kanssa
terveyserovaikutusten arvioinnin kehittäminen ennaltaehkäisevän terveys- ja sosiaalipolitiikan välineeksi
käytännönläheisen aineiston kokoaminen terveyserojen kaventamisen toimintaohjelmaa varten
20. TEROKAnAlueelliset terveyseropilotit Kainuun maakunta, Pohjois-Pohjanmaan maakunta ja Turun kaupunki
21. Kainuun maakunta 2006 ?
Turun kaupunki 2007 ?
Pohjois-Pohjanmaa 2007 ?
Koko oulun läänin alueen yhteistyö sekä mahdollisesti Lappi 2008
Lisäksi neuvotteluita
Helsingin, Vantaan ja Pohjois-Karjalan maakunnan kanssa
TEROKA: Yhteistyöpilottialueet
22. Perusteita aluepiloteille Sosioekonomiset terveyserot ovat suuria ja osittain myös kasvussa
Koko Suomea koskeva tieto ei yksin palvele alueellista päätöksentekoa
Terveys 2015 -kansanterveysohjelmassa painotetaan kuntien keskeistä roolia ja paikallistason toiminnan merkitystä terveyserojen kaventamisessa (STM 2001;4)
Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelman implementointi
Vuoden 2006 alusta voimaantullut kansanterveyslain uudistus velvoittaa kuntia seuraamaan asukkaidensa terveyttä myös väestöryhmittäin:
”1 a) seurata kunnan asukkaiden terveydentilan ja siihen vaikuttavien tekijöiden kehitystä väestöryhmittäin, huolehtia terveysnäkökohtien huomioon ottamisesta kunnan kaikissa toiminnoissa sekä tehdä yhteistyötä terveyden edistämiseksi muiden kunnassa toimivien julkisten ja yksityisten tahojen kanssa” (Kansanterveyslaki 14 §, 1a.)
Suomen hallituksen sosiaalipoliittisen ministerityöryhmän hyväksymässä kannanotossa (18.4.2006) tähdennetään terveyserojen kaventamistyön vahvistamista kunnissa, ja todetaan mm., että
"monet terveyseroihin vaikuttavista päätöksistä tehdään kunnissa, mutta tietoisuus terveyseroista on vielä vaillinaista. Tietoisuutta on nostettava ja kaventaminen saatettava osaksi kuntien strategisia tavoitteita."
23. Aluepilottien tavoitteet ja toteutus Toimintaympäristön rakentaminen terveyserojen kaventamisen toimintaohjelman toteuttamiselle
Tuottaa luotettavaa aluetasoista ja vertailtavaa tietoa, jota ohjataan päätöksentekijöille päätöksenteon tueksi
Saattaa terveyserojen kaventaminen arkipäiväiseen päätöksentekoon kunnissa yli sektorirajojen, ei pelkästään Sosiaali- ja terveyssektorin piiriin
Seurantajärjestelmän rakentaminen käytännön tasolla yhteistyössä KTLn Terveytemme-hankkeen kanssa
Terveyserojen kaventamisen toimintaohjelman saattaminen konkreettiseen toimintaympäristöön alueille
Tuetaan alueellista yhteistyötä ja asian juurtumista alueella, jotta toiminta laajentuisi alueen omista lähtökohdista omatoimiseksi ja pysyväksi toiminnaksi
Laajeneva yhteistyö, mm. KTLn alueelliset terveyden edistäjät
Konkreettinen terveyseroja kaventava toiminta tiedon pohjalta
24. Mitä aineistoja on käytettävissämme? Aineistoja: FINRISKI, LATE, EKSY, REDD, AVTK, Kouluterveys ja mahdolliset paikalliset aineistot
Aineistoilla selvitetään alueen:
Terveyden, sairauksien, toimintakyvyn ja kuolleisuuden sosioekonomisia eroja sekä niiden taustatekijöitä.
Terveyden taustatekijöistä tarkastellaan:
elintapoja (tupakointia,ruokailutottumuksia, alkoholinkäyttöä ym.)
elinoloja (työttömyyttä, toimeentuloa jne.)
palveluiden käyttöä.
Selvitystyötä syvennetään henkilöhaastatteluin
25. Tietopuutteet ja niiden paikkaaminen Lasten ja nuorten terveysseuranta on puutteellista
Lasten ja nuorten terveysseuranta LATE
3000 lapsen otokset Kainuussa sekä Turussa
Lasten ja nuorten terveysseurannan pilotointi Vantaan ammattioppilaitoksessa
www.ktl.fi/lastenterveysseuranta
Ammattioppilaitoksista saatava tieto puutteellista
Kouluterveyskysely ammattioppilaitoksiin
Pilotointi Kainuun maakunnasta sekä Oulun kaupungissa, Stakes Minna Pietikäinen.
Työllistämisen vaikutukset terveyteen
Paltamon ”kaikki töihin” työllistämishankkeen seuranta
Terveys- ja kustannusvaikutukset
Toteutuu mahdollisesti vuonna 2009
26. Tiedosta toimintaan ALUEELLINEN TERVEYSEROTIETO
Herättää ja konkretisoi oman alueen tilanteen
Osoittaa kohdentamisen ryhmät ja motivoi tiedosta toimintaan
Mahdollistaa eroja kaventavien toimien seurannan ja antaa arvioinnille mahdollisuuden
Mahdollistaa erilaisten kustannuslaskelmien suunnittelun ja resurssien uudelleen suuntaamisen
Antaa lähtökohdan erojen kaventamiselle,
Lisäksi tarvitaan keinoja ja terveyserovaikutusten arvioinnin välineitä!
27. Esimerkkinä Kainuu STRATEGIA
Kainuun maakunta -kuntayhtymän strategiseen suunnitelmaan vuosille 2007–2015 on kirjattu tavoitteeksi terveyserojen kaventaminen
Tarkempia linjauksia Kainuun SOTE johdon toimesta (22.2.2008)
Palvelujen suuntaaminen
Palveluprosessien eriarvoistavien tekijöiden tunnistaminen ja niihin puuttuminen
Kehittää terveydenhuollon kykyä tunnistaa ja puuttua eri väestöryhmien tarpeisiin
Toiminta pohjautuu entistä enemmän tutkittavaan tietoon
Suunnattava ohjausjärjestelmän yhteistyötä tutkimustulosten kanssa
Hyvinvoinnin- ja terveyden edistämisen otteen vahvistaminen ja osaamisen terveysnäkökulman kehittäminen läpi organisaation
28. Kainuu: konkreettista toimintaa Savuton maakunta: pyrkimyksenä on vähentää kainuulaisten tupakointia tarjoamalla maksutonta tupakkavieroitushoitoa sekä haastamalla mukaan maakunnan alueen työnantajat.
Vuonna 2007 pilotoitu maakunnallinen terveyttä edistävä ravitsemusneuvonta- ja liikuntamalli laajennetaan koko Kainuun alueelle
Kainuun lasten, nuorten ja lapsiperheiden palvelujen suunnittelussa kaikkien uudistusten tavoitteena on terveyserojen kaventaminen. Perhetyössä painotetaan varhaista puuttumista ja palveluja kohdennetaan erityistä tukea tarvitseville.
TEROKA-hankkeen jatkoyhteistyöstä saatavaa tietoa voidaan hyödyntää monella tavalla Kainuun perhepalvelujen kehittämisessä lähivuosina
Pitkäaikaistyöttömyydellä on merkittäviä vaikutuksia elinoloihin ja terveyteen Kainuussa, ja maakunnassa onkin suunniteltu toimia rakenteellisen työttömyyden vähentämiseksi ja työttömien terveyden parantamiseksi. Esimerkiksi Paltamon kunnassa aiotaan vuoden 2009 alussa käynnistää Työtä kaikille -hanke, jonka tavoitteena on järjestää työtä jokaiselle paltamolaiselle työttömälle työnhakijalle.
Kansanterveyslaitos yhteistyökumppaneineen valmistelee hankkeen terveys- ja hyvinvointivaikutusten arviointia
29. Kaikki töihin? PALTAMOSSA
on tarkoitus työllistää kaikki työkykyiset työttömät kokoamalla laskennallisesti nykyisin työttömyyden hoitoon käytetyt, eri kanavien kautta ohjautuvat resurssit ja palkata niillä ihmiset töihin, osoittaa heidät kuntoutukseen tai koulutukseen
Vertaa alle 25-vuotiaiden yhteiskuntatakuu (3kk työttömyysjakson kuluessa)
30. Kaikki töihin?! Kyseessä ovat pitkälti välityömarkkinat, mutta mallia voi pitää myös aktiivisena perustulomallina
Työllistäminen tapahtuu ”työväentalon” kautta
Toimintaa oli tarkoitus aloittaa jo vuonna 2008, mutta vaatinee toteutuakseen lakimuutoksia ja siirretty vuoden 2009 talousarvioesitykseen
Hankkeella positiivinen kaiku ministeriöissä sekä ihmisten keskuudessa Paltamossa
Entäpä jos hanke epäonnistuu??
”Jos kokeilu ei onnistu, maailma ei siihen kaadu”
Anne Huotari 2006
31. Kaikki töihin ja terveys edistyy? Paltamon Työtä kaikille -hankkeen terveys- ja hyvinvointivaikutuksista:
Terveys- ja hyvinvointiarviointihanke kytketään tiiviisti Työtä kaikille -hankkeen muuhun arviointiin.
Muita tärkeitä arvioinnin kohteita ovat mm. hankkeen vaikutukset sosiaali-, terveys ym. palvelujen tarpeeseen ja käyttöön työllisyyteen ja kuntatalouteen
Hankearvioinnin kokonaisuudesta laaditaan tarkempi suunnitelma vuonna 2008 eri osapuolten yhteistyönä
Osana TEROKAn toimintaa
Vertailu, seuranta jne.
32. Kainuussa käynnistyy muutakin työttömyyteen liittyvää… Paltamossa kaikki töihin, mutta muukin Kainuu haluaa ratkaisevasti vähentää (rakenteellista) työttömyyttä ja arvioida sen tuloksellisuutta
Arviointi ja seurantatyötä ulotetaan mahdollisesti koskemaan koko Kainuuta
Kainuun Kaira-projektissa aiotaan puolittaa rakennetyöttömyys viidessä vuodessa
Yleinen koordinaatio: välityömarkkinat, siirtymätyömarkkinoiden kehittäminen, ammatillinen kuntoutus ja koulutus. Työttömien terveystarkastukset
Välityöpaikkapankki
Katkeamaton ketju
”Kainuulla ei ole varaa olla työllistämättä” (Ahola-Anttonen 2007)
33. Toiminnan paikka? Terveyserojen kaventaminen on uusien positiivisten ajattelumallien rohkeaa esilletuontia ja näkökulman valtavirtaistamista alueelliseen kontekstiin sopivaksi
Ennestään terveiden ja toimintakykyisten terveyden edistäminen ei juurikaan tuo lisäarvoa koko väestön terveyden edistämistyöhön
On eettistä, tehokasta, taloudellista ja järkevää edistää niiden väestöryhmien terveyttä, joissa on suurin kehityspotentiaali
34. KIITOS!