360 likes | 591 Views
Samarbeid mellom helsetjenester og helsenivå. Felles omsorg. Anders Grimsmo, 29.03.2001. Noen refleksjoner Effektive samarbeidsmetoder mellom sykehus og primærhelsetjeneste Anbefalinger Gjennomføring i praksis. Anders Grimsmo. Samhandling i helsetjenesten. Elektronisk pasientjournal.
E N D
Samarbeid mellom helsetjenester og helsenivå Felles omsorg Anders Grimsmo, 29.03.2001 • Noen refleksjoner • Effektive samarbeidsmetoder mellom sykehus og primærhelsetjeneste • Anbefalinger • Gjennomføring i praksis Anders Grimsmo
Samhandling i helsetjenesten Elektronisk pasientjournal Internett Pasienteni sentrum Anders Grimsmo 18.01.00 SSB, NPR,div. sentrale registre SHD, Helsetilsynet RTV Sentralt Psykiatri Helseforetak Sykehus Praktiserende spesialister Lokalt Legesenter Apotek Sykehjem, Fysioterapeuter,Pleie- og omsorgstjenesten
Allmennpraksis FOREBYGGENDE TJENESTER Helsestasjon/skolehelsetjeneste Miljørettet helsevern SOSIALTJENESTER Skole/Barnehage/PP-tjeneste Bolig Bedriftshelsetjeneste Barnevern REHABILITERING PLEIE/OMSORG Fysioterapi Ergoterapi Vernepleie Hjemmesykepleie Syke- og aldershjem Psykiatri ADMINISTRASJON BEREDSKAP Helsesjef Legevakt, AMK, ambulanse Helse- og sosialstyre 2. LINJETJENESTEN Poliklinikker, sykehus Privatpraktiserende spesialister Anders Grimsmo 11.08.98 Allmennlegens samarbeidspartnere Kommunale instanser FRIVILLIGE ORGANISASJONER APOTEK Allmennlegen ALKOHOLISTOMSORG Spesialist-helsetjenesten LABORATORIER Klinisk-kjemiske Patologiske TRYGDEKONTOR POLITI HELSETILSYNET Fylkeslege ANDRE STATLIGE INSTITUSJONER OG REGISTRE Folkehelsa Statens helseundersøkelser Fødselsregistre Statistisk sentralbyrå Kreftregistre med mer. Statlige instanser
Informasjonsutveksling i allmennpraksis Allmennpraksis Anders Grimsmo 11.08.98 Det skrives og sendes: • 20 millioner enkeltregninger trygden (regning for kontakter). • 1,9 millioner henvisninger til sykehus eller spesialist • 3,8 millioner epikriser fra sykehus og poliklinikker • 1,0 millioner fysioterapirekvisisjoner • 1,3 millioner bilderekvisisjoner • 3,5 millioner sykmeldinger og sykepengeattester • 200.000 legeerklæringer ved arbeidsuførhet • 7 millioner prøverekvisisjoner til laboratoriene med hver 6-7 analyser • 17 millioner resepter per år
Allmennpraksis Personer per måned Omsorgsnivå • 1 Regionsykehus • 9 Lokalsykehus • 150 Allmennpraksis • 500 Egenomsorg • 90 Symptomer, ingen behandling • 250 Ingen symptomer • 1000 Risikobefolkning Anders Grimsmo 14.08.83 Pasientfordelingpå omsorgsnivå
Omsorgsepisode (”Episode of Care”) Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 • fra første kontakt, evt første kontakt etter et tilbakefall, til siste kontakt med helsetjenesten for et helseproblem
Sykehistorie (omsorgsepisoder) Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 Sukkersyke Leggsår Depresjon Senebetennelse Blindtarm Lungebetennelse T Fastlegen Heimesjukepleien Psykiatrisk poliklinikk Sjukehuset
Felles omsorg Anders Grimsmo 11.08.98 Ulikheter mellom allmennlege- og spesialisthelsetjenesten Allmennlegetjenesten Spesialisthelsetjenesten Organisasjon Desentralisert, autonom Styrt, hierarkisk Økonomi Stykkpris og egenandeler Rammer og stykkpris Lave kostnader Høye kostnader Tjenester Stort volum, bredspektret, Segregert og spesialisert kortvarige kontakter Pasient-lege forhold Kontinuerlig, personlig Kortvarig, avgrenset og omfattende
Felles omsorg Anders Grimsmo 11.08.98 Kjennetegn ved arbeidsteknikker Allmennlegetjenesten Spesialisthelsetjenesten Antall helseproblemer Som regel flere Som regel ett Naturlig sykdomsforløp Tidlig i forløpet eller Fullt utviklet når ”alt er prøvd” Prevalens av sykdom Lav og uselektert Høy og selektert Diagnostisk metode Reduksjonistisk Systematisk og fullstendig Hypotetisk deduktiv Mønstergjenkjenning modellering og sann- synlighetsvurdering Tester og prosedyrer Få og enkle Mange og avanserte Behandling Pasientorientert Organ- og sykdomssentrert Enkel, prøvende Mer avansert, basert på sikker diagnose
Hva er målsettingen med bedring av samarbeidet? Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Bedre kvalitet på tjenestene • Mer effektiv utnyttelse av ressursene • Arbeide mer sammen • Tydeligere oppgave- og arbeidsfordeling
Samarbeid – Hva mener man egentlig? Felles omsorg Anders Grimsmo, 19.03.2002 • Informasjonsutveksling? • Arbeidsdeling? Kommunikasjon? Deling av informasjon? Informasjonsutveksling
Hvordan måle og dokumentere at samarbeidet blir bedre? Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Omfanget av samarbeid • Pasienttilfredshet • Resultater og kvalitet på behandlingen • Endret effektivitet
Samarbeid er et middel Felles omsorg Anders Grimsmo, 19.03.2002 - ikke et mål
Generelle samarbeidsutviklingsprosjekter Felles omsorg Anders Grimsmo, 19.03.2002 Eksempler: • Nye Narvik Sykehus • Orbit (Orkdal sykehus) • Gla i Glomda (Kongsvinger sykehus) • Samarbeid om folkehelse og helsetenester i Nordfjord • Samarbeid mellom legar (Stord sjukehus) • Helhetlig helsetjeneste (Sør-Trøndelag) • ….. og mange flere
Samarbeid med og rundt Orkdal Sanitetsforenings Sykehus OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Strukturer • OrBIT • Praksiskonsulentordning • Møteserier • Hospitering • OrBIT-nytt • Prosjekter • Det gode pasientforløp • Felles omsorg for diabetikere • Elektronisk henvisning og epikrise • Meldal prosjektet • Rehabilitering over nettet • Interkommunal legevaktsordning • Legevaktsepikrise • Felles akuttmottak
Metoder som er forsøkt for å bedre samarbeidet mellom sykehus og primærhelsetjenesten Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Samarbeidsutvalg/råd • Samarbeidskoordinator • Møteplasser/-serier • Informasjonstjenester • Praksiskonsulenter • Hospitering • Kompetanseutvikling • Utvikling av prosedyrer • Avviksbehandling • Utrykkende/ambulerende team • Felles akuttmottak/-poliklinikk • Elektronisk kommunikasjon
Fagspesifikke samarbeidsprosjekter Felles omsorg Anders Grimsmo, 19.03.2002 • Hypertonigruppa i Trondheim • Gastrogruppa Trondheim • Palliativ kreftomsorg og død i hjemmet • Sykehjemssenger til palliativ kreftomsorg • Ressursmodellen – R4 • Barn og ungdom med kreft og deres familier • Barn og ungdom som pårørende • Slagenhet med utvidet ansvar • Hjemmebasert rehabilitering av slagpasienter (Ullevål) • Geriatrisk seksjon • Geriatrisk team Midtre Gauldal • Geriatrisk team Nord-Trøndelag • Helhetlig psykiatriplanlegging • Sykepleiebasert hjertesviktpoliklinikk
Samarbeidsformer - anbefalinger Felles omsorg Anders Grimsmo, 19.03.2002 Prioritet I: Utnytte ny informasjons- og kommunikasjonsteknologi Prioritet II: Innføre praksiskonsulentordning Prioritet III: Samarbeidsråd/utvalg Møteplasser/-serier Hospitering Samordnet ø.hj. tjeneste Bedret (akutt)poliklinisk tilbud Prioritet IV: Samarbeidskoordinator Informasjonstjenester Bedret telefontilgjengelighet Spesial-/kontaktsykepleiere Faglige nettverk Ambulerende team
Praksiskonsulentordning Felles omsorg Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Opprinnelig fra Danmark • Små stillinger på sykehusavdelingene • Kontaktlege/bindeledd mellom primærhelsetjenesten og sykehus • Direkte linje til avdelingsoverlegen • Praksiskonsulent og praksiskoordinator
Praksiskonsulentens oppgaver Felles omsorg • Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Pådriver for kvalitetssikring i alle ledd i behandlingskjeden • Prosedyrer ved inn- og utskriving av pasienter • (henvisninger og epikriser) • Det gode pasientforløp • Felles omsorg (Shared Care) og ansvarsfordeling • Informasjon mellom første- og andrelinjetjenesten • Fremme gjensidig respekt mellom faggrupper og nivåer
Målsetting for praksiskonsulentene ved OSS Felles omsorg • Anders Grimsmo, 30.05.2001 • Innføring av epikrisemal • Presentasjon av forskjellige tilbud på OSS • Kriterier for direktehenvisning til dagkirurgi • Planlegge felles omsorg for diabetespasienter • Legge til rette for hospitering på poliklinikkene • Lage struktur for sykepleierstillingen
Epikrisen OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Krever mye ressurser økonomisk og personellmessig. • Mye tid går med til å skrive de inn. • Mye tid går med til å oppspore epikriser. • Manglende epikriser er en trussel i behandlingskjeden. • Mulighet for feilmedisinering • Unødige lab.prøver • Unødige re-innleggelser.
Antall henvisninger og epikriser OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Om lag hver 10. pasient blir henvist blir henvist fra allmennlegen • 1,8 millioner henvisninger primærhelsetjenesten hvert år. • 150 årsverk i allmennlegetjenesten går med til skriving av henvisninger årlig. • Tilsvarende blir det laget om lag 3,7 millioner epikriser hvert år
Nasjonalt helsenett Elektronisk pasientjournal Anders Grimsmo 18.01.00 ”Si @!” ”Helsepersonell i hele Norge skal i fremtiden kunne samhandle elektronisk etter behov” over et internettbasert helsenett
Hovedgrunner til at innføring av informasjonssystemer mislykkes Henvisning/epikrise Anders Grimsmo, 200800 • Det er et gap mellom teori og praksis • Manglende overførbarhet fra en kontekst til en annen • Teknologiske endringer har alltid en sosial og organisasjonsmessig side
Tiltak for å lykkes med innføring av ny informasjonsteknologi Henvisning/epikrise Anders Grimsmo, 200800 • Sosialt og organisasjonsmessig • Man få kjenne/finne ”nøkkelen(e) inn i organisasjonen • Alle som involveres må se tydelig sin gevinst • Deltagelse i utviklingen av sluttbruker • Heller løsninger i pakt med eksisterende praksis enn forsøk på innføre ”slik bør det bli” • Teknologisk • Små krav til opparbeidelse av nye ferdigheter og kunnskaper • Fleksibilitet/kongruens med eksisterende strukturer og kommunikasjonssystemer • Inngangsbilletten må være lav (tilpasset) - økonomisk og utstyrsmessig
Organisering av prosessen rundt innføringen av elektronisk epikrise ved OSS OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Oppretting av en prosjektgruppe ledet av en lokal allmennlege • Møteserie og arbeidsgrupper for • å skape engasjement og eierforhold • felles forståelse av epikrisens funksjon og innhold • teknikk og fag ”hand i hand” • Praksiskonsulentordning • Informasjonsblad
Barrierene ved implementering Henvisning/epikrise Anders Grimsmo, 200800 • Manglende IKT løsninger og organisasjon • Liten interesse blant legene på sykehuset • Manglende tilpasning av økonomiske forordninger og incentiver • Kravet om sikkerhet (konfidensialitet) • Manglende standardisering
Gevinster med elektronisk henvisning og epikrise OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Rask og sikker informasjonsoverføringen • Kvalitativt bedre og mer standardiserte henvisninger og epikriser • Redusert dobbeltarbeid • Reduserte direkte kostnader – (30–40 millioner per år) og behov for personell • Bruken av et felles helsenett vil ”eksplodere”
Andre effekter av innføring avet elektronisk henvisning/epikrise system OrBIT Anders Grimsmo, 030401 • Økt uformelle konsultasjoner (”Curbside Consultations”)? • Felles og/eller åpne ventelister? • Pasienten vil oppleve en mer helhetlig behandlingskjede? • Informasjon til selvevaluering og planlegging? • Felles elektronisk journalsystem?
Sammenligning av 20 allmennleger Henvisningsstatistikk Anders Grimsmo, 200800 Henvisninger per 100 konsultasjoner Allmennlege
Fire innsatsområder i Statlig tiltaksplan 2001-2003 ”Si @” Anders Grimsmo, 030401 • Nasjonalt helsenett • Infrastruktur og organisasjon • Felles innholdstjenester • Elektronisk samhandling • Henvisning/epikrise • Standardisering, incentiver • Utprøving av løsninger for PLO • Telemedisin • Bredbåndstjenester • Oppgavefordeling mellom 1. og 2. linjetjenesten • Publikumstjenester • Pasientportaler og veivisere • Elektroniske tjenester for funksjonshemmede