680 likes | 878 Views
Teadustöö kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamise kriteeriumid. Teadusraamatukogude suveseminar Pedaste, 23. august 2005. Kriteeriumite paljusus. Teadustöö kvaliteeti ja tulemuslikkust saab hinnata mitmete kriteeriumite põhjal, mis üldjuhul on omavahel seotud.
E N D
Teadustöö kvaliteedi ja tulemuslikkuse hindamise kriteeriumid Teadusraamatukogude suveseminar Pedaste, 23. august 2005
Kriteeriumite paljusus Teadustöö kvaliteeti ja tulemuslikkust saab hinnata mitmete kriteeriumite põhjal, mis üldjuhul on omavahel seotud. Kriteeriumid võib liigitada 6 rühma …
Hindamise kriteeriumid • Publikatsioonid • Tsiteeringud • Eksperthinnangud • Tunnustused • Raha • Kasu
Hindamise kriteeriumid • Publikatsioonid • Tsiteeringud • Eksperthinnangud (evalvatsioon) • Tunnustused (Nobeli preemia) • Raha (saadud uurimistoetuste suurus) • Kasu (tulu majandusele või ühiskonnale)
Hindamise kriteeriumid • Publikatsioonid • Tsiteeringud • … • Neist kaks esimest – publikatsioonid ja tsiteeringud – on kõige olulisemad. Mõlemad nad näitavad teadustöö kvaliteeti omaduse suhtes, mis kuulub teaduse olemuse juurde – teadustöö tulemuste intersubjektiivne verifitseerimine.
Nobeli preemiate arv 1. Ameerika 270 2. Inglismaa 100 3. Saksamaa 77 4. Prantsusmaa 49 5. Rootsi 30 6. Šveitsi 22 7. Holland 15 8. Itaalia 14 9. Taani 13 10. Jaapan 12
Edukamad ülikoolid Nobeli preemiate arv 1901-1999
Publikatsioonid ja tsiteeringud • Kõige täiuslikum andmebaas on ISI Web of Science ( The Thomson Corporation): • 2004 käive oli 8.1 miljardit dollarit (9% kasv võrreldes eelmise aastaga) • 66% käibest tuleb elektroonsete teenuste ja tarkvara müügist; • 65% käibest tuleb ettetellimuste arvelt. • 40,000 teenistujat; • Peakorter Stamford, CT USA, esindustega 45 riigis.
Thomsonid Roy Thomson (s. 1894) – praeguse korporatsiooni presidendi vanaisa – omandas 1923. a. oma esimese ajalehe Kanadas, The Timmins Press, Ontario.
Eugene Garfield Eugene Garfield rajas $500 ISI – The Institute for Scientific Information. 1992. aastal müüs selle Thomsonile mitmekümne miljardi eest.
ISI Web of Science • Jälgib 8700 ajakirja alates 1945. aastast • 25,955,618 artiklit (20. august 2005) • Kolm peamist tsiteerimisindeksit: • Science Citation Index Expanded (SCI) • Social Sciences Citation Index (SSCI) • Arts & Humanities Citation Index (A&HCI)
Vaid üks paljudest indikaatoritest,mitte ideaalne … kuid ta on üks kõige paremaid ja mugavamini kasutatavaid teadlaste produktiivsuse indikaatoreid, mis korreleerub hästi teiste indikaatoritega
Eesti ja Soome 2½ korda
Eesti ja Soome 2½ korda 3½ korda
Rahvusvaheline koostöö Üheks Eesti teaduse (suhtelise) edukuse põhjuseks on rahvusvaheline koostöö. Enamus mõjukamaid artikleid – suurema mõjukusteguriga ajakirjades ja suurema arvu tsiteeringutega – on kirjutatud koostöös partneritega teistest maadest.
Eesti teadlaste produktiivsus (1) Kui Eestis on 2500 teadlast-uurijat, siis teeb see keskmiseks 0.3 ISI Web of Science artiklit uurija kohta aastas – keskmine teadlane avaldab 3 aasta jooksul vaid 1 artikli!
Eesti teadlaste produktiivsus (2) Isegi kui oletada, et aktiivseid teadlasi-uurijaid on Eestis 1500, siis teeb see keskmiseks 0.5ISI Web of Science artiklit uurija kohta aastas – keskmine teadlane avaldab 2 aasta jooksul vaid 1 artikli!
Mitteproduktiivsed teadlased Keskmine arv on petlik – on väike arv teadlasi, kes avaldab palju ja on suur arv teadlasi, kes midagi ei avalda!
Edetabel – esiviisik Kokku: 209
5 = 84 Viis kõige produktiivsemat Eesti teadlast on võrdsed 84 Eesti teadlase keskmise avaldamise viljakusega
Nature & Science “Paraku puuduvad Eestis andmed selle kohta, kui paljudel siinsetel teadlastel on õnnestunud avaldada oma töid Ameerika teaduse edendamise ühingule kuuluvas Science’is, mis on oma rahvusvahelise maine järgi maailma autoriteetseim teadusavastustele pühendatud väljaanne. Eesti teadusringkondades levinud arvamuse kohaselt on neid igal juhul vähem kui Eestis olümpiavõitjaid ehk heal juhul kümne ringis.” Priit Pullerits “Postimees” 11. mai 2005
Kas Nature’s ja Science’s avaldanuid on Eestis vähem kui olümpiavõitjaid?
Kokku on Eesti sportlased olümpiamängudelt võitnud 22 kuldmedalit
Nature & Science Kokku on Eesti teadlased avaldanud ajakirjades Nature ja Science21 artiklit.
Kaks kõige värskemat Title:Reconstructing the origin of Andaman Islanders Author(s):Thangaraj K, Chaubey G, Kivisild T, Reddy AG, Singh VK, Rasalkar AA, Singh L Source:SCIENCE 308 (5724): 996-996 MAY 13 2005 Title:From dimming to brightening: Decadal changes in solar radiation at Earth's surface Author(s):Wild M, Gilgen H, Roesch A, Ohmura A, Long CN, Dutton EG, Forgan B, Kallis A, Russak V, Tsvetkov A Source:SCIENCE 308 (5723): 847-850 MAY 6 2005
Kaks kõige värskemat Title:Reconstructing the origin of Andaman Islanders Author(s):Thangaraj K, Chaubey G, Kivisild T, Reddy AG, Singh VK, Rasalkar AA, Singh L Source:SCIENCE 308 (5724): 996-996 MAY 13 2005 Title:From dimming to brightening: Decadal changes in solar radiation at Earth's surface Author(s):Wild M, Gilgen H, Roesch A, Ohmura A, Long CN, Dutton EG, Forgan B, Kallis A, Russak V, Tsvetkov A Source:SCIENCE 308 (5723): 847-850 MAY 6 2005
Osakaal Eesti teaduses ISI Web of Science 1991- august 2005