350 likes | 563 Views
Kretanje bolesnika kroz zdravstveni sistem Komunikacija lekar-bolesnik. Prim.dr Mirjana Lapčević. Struktura izlaganja. Ličnost, zdravlje, bolest i z dravstveno vaspitanje Zastupnici prava pacijenata Evropska povelja o pravima pacijenata Pravo na obaveštenje Veština komuniciranja
E N D
KretanjebolesnikakrozzdravstvenisistemKomunikacijalekar-bolesnikKretanjebolesnikakrozzdravstvenisistemKomunikacijalekar-bolesnik • Prim.dr Mirjana Lapčević
Struktura izlaganja • Ličnost, zdravlje, bolest i zdravstveno vaspitanje • Zastupnici prava pacijenata • Evropska povelja o pravima pacijenata • Pravo na obaveštenje • Veština komuniciranja • Kvalitet života u vezi sa zdravljem • Kontinuitet zdravstvene zaštite
Uvod • Zdravlje je sveukupno fizičko, psihičko i socijalno blagostanje, a ne samo odsustvo bolesti i nesposobnosti. (SZO) • Zdrav čovek ima hiljadu želja, a bolestan samo jednu. • Zdrav čovek nema motiv za zdravljem.
Građani imaju pozitivan stav o zdravlju kao najvećoj ljudskoj vrednosti. • Zdravlje • Dobar odnos u porodici • Dobar materijalni položaj • Život u miru • Prijateljstvo • Sreća u ljubavi • Sloboda • Zanimljiv posao • Uspeh u društvu • Bavljenje politikom • Konstantinović D, Žigić D. Multicentrična studija prevalence faktora rizika i hroničnih oboljenja (MCS). Opšta medicina 1996; 2(2-3):83-127.
Deklarativno izjašnjavanje • Ponašanje u vezi sa zdravljem • Uloga zdravstvenih profesionalaca
Značaj prvog kontakta • Susret bolesnika i zdravstvenog profesionalca predstavlja kontakt dve ličnosti koje imaju svoja obeležja, po kojima se ljudi međusobno razlikuju. • Prvi kontakt sa zdarvstvenim sistemom građanin ostvaruje preko medicinske sestre – tehničara na nivou PZZ. • Prvi kontakt sa zdravstvenim profesionalcem na sekundarnom i tercijernom nivoz ZZ građanin, takođe ostvaruje preko medicinske sestre – tehničara.
Medicinska pomoć i podrška koja se pruža građanima može se obaviti sa različitom dubinom prodora u zdravstvene potrebe i nejednakim obuhvatom zdravstvenih zahteva. • Važno je poštovati proceduru i • vodiče dobre kliničke prakse, kliničke puteve
Zdravstvenovaspitanje (ZV) • Iako u zdrastvenom vaspitanju učestvuju zajednica, institucije, grupe, porodica, pojedinac, centralnu ulogu ima zdravstveni profesionalac. • Lekar deluje i ličnim primerom, jer ga bolesnici doživljavaju kao uzor za oponašanje. • Glavne karakteristike pristupa ZV mogu se razvrstati u tri kategorije: 1. simpatiju, 2. antipatiju i 3. empatiju.[2]
Zastupnici prava pacijenata • Nacionalni seminari za zastupnike prava pacijenata u organizaciji Inicijativa Snaga pacijentima. • To je organizacija čiji su ciljevi i zadaci ojačavanje trećeg stuba zdravstva - zastupanje i promovisanje prava pacijenata i sprovođenje akcija u cilju unapređenja položaja, kvaliteta lečenja i dostupnosti informacija.
Cilj: podstaknuti pozitivne promene u društvu Seminar je okupio predavače iz tri oblasti: • Državne institucije: Ministarstva zdravlja, RFZO, Ministarstvu za rad i socijalnu politiku IZJZ”Batut". • Predstavnici udruženjaizSrbije, gosti iz inostranstva (Europacolon) • Predstavnici iz oblasti medija i biznisa. [3]
EVROPSKA POVELJA O PRAVIMA PACIJENATA • 1. Pravo na preventivne mere • 2. Pravo na pristup zdravstvenim uslugama • 3. Pravo na informaciju • 4. Pravo na pristanak (saglasnost) • 5. Pravo na slobodan izbor • 6. Pravo na privatnost i poverljivost • 7. Pravo na poštovanje pacijentovog vremena • 8. Pravo na održavanje standarda kavliteta • 9. Pravo na bezbednost • 10. Pravo na inovacije • 11. Pravo na izbegavanje nepotrebne patnje i bola • 12. Pravo na personalizovan tretman • 13. Pravo na žalbu • 14. Pravo na nadoknadu (obeštećenje)
Pravo na obaveštenje • član 28. ZOZZ • Pacijent ima pravo da od nadležnog zdravstvenog radnikablagovremeno dobije obaveštenje koje mu je potrebno kako bi doneo odluku dapristane ili ne pristane na predloženu medicinsku meru.
Obaveštenje treba da obuhvati: 1) dijagnozu i prognozu bolesti; 2) kratak opis, cilj i korist od predložene medicinske mere, vremetrajanja i moguće posledice preduzimanja odnosno nepreduzimanja predloženemedicinske mere; 3) vrstu i verovatnoću mogućih rizika, bolne i druge sporedne ili trajneposledice; 4) alternativne metode lečenja; 5) moguće promene pacijentovog stanja posle preduzimanjapredložene medicinske mere, kao i moguće nužne promene u načinu životapacijenta; 6) dejstvo lekova i moguće sporedne posledice tog dejstva.
Obaveštenje iz st. 1. i 2. ovog člana nadležni zdravstveni radnik dužanje dati i bez pacijentovog traženja. • Obaveštenje daje nadležni zdravstveni radnik usmeno i na način kojije razumljiv pacijentu, vodeći računa o njegovoj starosti, obrazovanju i emocionalnomstanju. • U medicinsku dokumentaciju nadležni zdravstveni radnik unosi podatak da je pacijentu, odnosno članu porodice dao obaveštenje o podacima iz st.1. i 2. člana 28. ZOZZ.
G-din Slobodan Janković, Zastupnik prava građana javno je rekao da je problem zdravstva u Srbiji to što “Savesni jako trpe zbog nesavesnih”.
Spas sveta zavisi samo od individue čiji je ona svet. Svaka individua mora tako da postupa kao da čitava budućnost sveta i samog čovečanstva zavisi samo od nje. Sve drugo je izbegavanje odgovornosti i dehumanizirajuća sila, jer sve drugo ojačava pojedinca u njegovoj predstavi da je samo pojava u nekoj drami koju je napisala anonimna moć. • Joseph Weizenbaum – 1975 Jerotić V. Etika u medicini. Opšta medicina2007;13(1-2):45-8.
Veština komuniciranja • Život ljudi se ne može zamisliti bez razgovora. Verbalno i neverbalno komuniciranje obogaćuje odnose među ljudima i oplemenjuje napore da se sporazumevanjem podstiče razumevanje, saosećanje i briga za druge. • Posebno važno je uvažavanje ličnosti sagovornika i njegovog mišljenja bez obzira na godine, nivo obrazovanja i druge razlike.
Mnogi neuspesi i neočekivano loši rezultati nastaju zbog površnosti i grešaka u komuniciranju, odsustva empatskog stava i nepostojanja partnerskog odnosa. • Veština komuniciranja nije genetski uslovljena, već se stiče kroz dugotrajan proces socijalizacije deteta i odrasle osobe. • Ukoliko se svakodnevno pridržavamo određenih pravila komunikacije sigurno ćemo postati vešti komunikatori.
Da bi smo uspeli u uspostavljanju boljih odnosa i sa odraslima i sa decom, treba da savladamo devet veština komuniciranja: 1. Biti efikasan, 2. Prepoznati prepreke, 3. Biti jasan, 4. Izabrati metod, 5. Briga o bolesniku, razumevanje i pažnja, 6. Razumeti govor tela, 7. Kako efikasno slušati? 8. Kako postaviti pitanje? 9. Kako komunicirati sa teškim sagovornikom (ne budite drugi u svađi i svađe neće biti)?
Kvalitet života u vezi sa zdravljem • Kvalitet života se definiše kao percepcija pojedinaca o sopstvenom položaju u životu u kontekstu kulture i sistema vrednosti u kojima žive, kao i prema svojim ciljevima, očekivanjima, standardima i interesovanjima. • To je široki koncept koga čine fizičko zdravlje pojedinaca, psihološki status, materijalna nezavisnost, socijalni odnosi i njihovi odnosi prema značajnim karakteristikama spoljašnje sredine.(SZO)
Dinamički model kvaliteta života Četirimodelabolovauleđimajavljajuse kod žene stare 35 godinaurazličitovreme (a-e). Slika (a) pokazujeakutneepizode; (b) pokazujehroničneepizode; (c) pokazujenjeno prihvatanjehroničnogstanja; i (d) pokazujerazličiteefekteočekivanjaiiskustvavremenom.
Iako lekari i drugi zdravstveni radnici mogu dati sveukupnu kliničku procenu težine oboljenja bolesnika ili stepena pogoršanja, neprikladno je da lekari procenjuju kvalitet života bolesnika. • Informacija o kvalitetu života se može dobiti samo od strane bolesnika, jer samo bolesnici imaju direktan uvid u svoja osećanja i misli . [5]
PROCENA KVALITETA ŽIVOTA OBOLELIH OD HRONIČNIH REUMATSKIH OBOLJENJA Zaključak: • Bolesnici u Srbijikako sa ZR, tako i sa DR imaju za ceo jedan gradus ( 1- 3) niži KŽ izmeren upitnikomEQ-5D u poređenju sa bolesnicima iz SAD. • VZlošiji KŽ imalisubolesnici sahroničnimZR u odnosu na DR. • VZlošiji KŽ imalisubolesnici udruženim hroničnimZR i DR. • Kod bolesnika sa DR VZlošiji KŽ imalisubolesnici sa hroničnim limbalnim sindromom.
Kontinuitet zdravstvene zaštite • Izabrani lekar opšte medicine/porodične medicine (IL/PL) i njegov tim, može na najbolji način da sveobuhvatno i kontinuirano prevenira i leči mnoge bolesti, kao i one koje nastaju kao proizvod porodične disfunkcionalnosti.
Pošto je upotrebio svoje znanje i veštine i iscrpeo sve dijagnostičke i terapiske mogućnosti na nivou PZZ, (laboratorija, Rtg, EHO, fizikalna terapija), a nije postavio dijagnozu IL/PL šalje bolesnika reumatologu. • Izabrani reumatolog sa sekundarnog ili tercijernog nivoa ZZ je konsultant IL/PL.
Izabrani reumatolog preduzima sve dijagnostičke i terapiske procedure na sekundarnom ili tercijernom nivoa ZZ i o tome pismeno, po potrebi i usmeno, obaveštava IL/IP koji kontinuitano prati bolesnika u dogovoru sa reumatologom.
Takjođe je potrebna dvosmerna komunikacija između izabranog reumatologa sekundarnog i tercijernog nivoa ZZ.
U cilju pružanja kvalitetne, efikasne, ekonomične i racionalne ZZ neophodna je dobra i dvosmerna komunikacija između: • bolesnika i medicinske sestre – tehničara na PZZ, • bolesnika i IL/PL, • medicinske sestre – tehničara na PZZ i IL/PL, • bolesnika i medicinske sestre – tehničara sa sekundarnog i tercijarnog nivoa ZZ, • bolenika i izabranog reumatologa, • medicinske sestre – tehničara i izabranog reumatologa • IL/IP i izabranog reumatologa. [9]
Izgradnja mostova poverenja - dobra komunikacija lekar bolesnik
LITERATURA: 1. Lapčević M, Dimitrujević I, Ristić J, Vuković M. Rangiranje po skali životnih vrednosti. Srp Arh Celok Lek. 2006; 134(9-10):432-8. 2. Lapčević M, Ivanković D, Žigić D. Ličnost, zdravlje i zdravstveno vaspitanje. Beograd: Sekcija opšte medicine Srpskog lekarskog društva; 2001. 3. Drugi nacionalni seminar za zastupnike prava pacijenata. Inicijativa Snaga pacijentima, Beograd, 28-29. maj 2010.
LITERATURA 4. Lapčević M, Žigić D, Kovačeva K, Šukrijev Lj, Ivanković D. Veština komuniciranja. Beograd: Sekcija opšte medicine Srpskog lekarskog društva; Združenije lekara po opšta medicina MLD; 2005. 5. Spilker B, editor. Quality of life trials. In: Guide to clinical trials. New York: Raven Press, 1991:370-8. 6. Carr AJ, Gibson B, Robinson PG, 2001). Carr AJ, Gibson B, Robinson PG (2001): Is quality of Life determined by expectations or experience? BMJ may, Vol 322: 1240 – 43.
LITERATURA 7. Pravo na obaveštenje, čl.28 Zakona o zdravstvenoj zaštiti; Službeni glasnik RS 107/05 8. Lapčević M, Dimitrijević I, Ristić J. Faktori koji utiču na to da se lekari i specijalisti opšte medicine afirmativno izjasne o prihvatanju da postanu porodični lekari. Srp Arh Celok Lek. 2006; 134(Suppl 2):128-35. 9. Cucić V., Simić S., Marinković J. I ostali Zdravstvena zaštita zasnovana na dokazima.Velarta, Beograd, 2001.