320 likes | 744 Views
Kutsehariduse rahastamine. Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakoolist nähtuna. Sirje Rekkor. Eero Kalberg 2002- Kehtna MTK direktor 2001-2002 Harju Maavalitsus osakonnajuhataja (Sotsiaal- ja Tervishoiuosakond) 1999-2001 AS RA-SAT tegevdirektor (transport-meedia)
E N D
Kutsehariduse rahastamine Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakoolist nähtuna Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Sirje Rekkor Eero Kalberg 2002- Kehtna MTK direktor 2001-2002 Harju Maavalitsus osakonnajuhataja (Sotsiaal- ja Tervishoiuosakond) 1999-2001 AS RA-SAT tegevdirektor (transport-meedia) 1993-1999 Rapla linnapea Kehtna MTK Ago Silde Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Teemad • Regionaalne spetsialiseerumine • Raplamaa Rahvastik • Koostöö- Klastrid Raplamaal • Haldus(territoriaalne)korraldus • Eesti Kutsehariduse Arengukava 2005-2008 • Õpilaskontingent, teeninduspiirkond • 21. Sajandi kvalifikatsioonid • Tulemusnäitajad, tööturg • Hariduspoliitika • Rahastamine • Tasemete võrdlused • Õpetajate töötasu • Õpilaskoha maksumus • Ruutmeetrid - Õpilakodu • Mis me asjast arvame. Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Raplamaa rahvastik Näitaja Maakond Loomuliku iibe kordaja Eesti Rapla maakond Võrdlus kogu Eestiga Harju Pindala -2,6 45 227 km2 2 980 km2 6,6% kogupindalast Aastakeskmine rahvaarv Hiiu -3,8 1 358 644 37 295 2,7% kogurahvastikust Ida-Viru Elanikke 1 km2 kohta -7,3 30 in/km2 13 in/km2 17 in/km2 vähem Elussünnid Jõgeva -4,6 13 001 380 2,9% kõigist elussündidest Surmad Järva -2,8 18 355 430 2,3% kõigist surmadest Loomulik iive Lääne -5,7 -5 354 -50 - Lääne-Viru Töötuse määr -4,6 10,3% 9,7% 0,6% väiksem Põlva Keskmine brutokuupalk -5,9 6 144 krooni 5 047 krooni 1 097 krooni väiksem Pärnu Ettevõtjate arv a -4,2 57 183 1 495 2,6% kõigist ettevõtjatest Rapla -1,3 Saare -4,6 Tartu -1,1 Valga -6,7 Viljandi -5,9 Võru -6,7 Kogu Eesti -3,9 15-24 aastaste osatähtsus Eesti suuremaid • Loomulik iive Raplamaal + sisseränne Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine • Tõmbekeskused - halduskorraldus • Rapla osa iseseisva tõmbekeskusena kasvab • Rakvere, Paide, Rapla, Haapsalu – “kuldne ring” • “Kindel käeulatus – Raplamaa” • Rapla jääb Tallinna tõmbesse • Eesti kutseharidusasutuste (koostöö)võrgustik • On seotud haldusreformiga 30 000 Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Regionaalne spetsialiseerumine • Poliitikauuringute keskuse Praxis uuring: • “Kutseõppeasutuste võrgu korraldamine lähtuvalt regionaalsest spetsialiseerumisest” eesmärgiks: • Kutseõppeasutuste sellise ruumilise arengu korraldamine, mis tagab ühiskonna vajadustest lähtuva koolitusekvaliteedi, koolituse kättesaadavuse, kutsehariduses osaleja motiveerituse ning piisavalt paindlikult tema huvidele ja võimetele vastavuse. • Aluseks Haridus- ja Teadusministeeriumile kutsehariduse arengukava 2005-2008 koostamiseks • Kutsehariduse, täiend- ja ümberõppe KLASTER – ehk Koostöökobar Vigala Tehnika- ja Teeninduskool ? Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Keskmine õpilaste arv 1998-2003 Tegelik 445 ,Koefitsentidega 495 Täiendõppe läbinuid 175, lisaks ettevõtete, asutuste, ühenduste seminarid, laagrid Õpilased Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Õpilased Teeninduspiirkond Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Motiveeritus Valmisolek kohaneda Valmisolek võtta vastutust Koostöövalmidus Kvaliteediteadlikkus Mobiilsus Kutse- ja üldoskused 21. Sajandi kvalifikatsioonid Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Hariduse kvaliteet – 5Õ Õpilased - baasteadmised, valmisolekud Õpetajad – motiveeritus, kvalifikatsioon Õppekavad – arendus, väljatöötamine Õpikeskkond Õppetöö väline tegevus Kvaliteedi ja kvantiteedi dilemma – väljalangevus Mis juhtub väljalangejatega? Lõpetajate töölerakendatus, edasi- ja täiendõpe valmidus Tulemusnäitajad Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Töötuse määr 4-aastane õppekava Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Tööjõuvajadus Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Lõpetajate töölerakendatus Eesti keskmine 75,0% 79,0% Kehtna MTK 87,5% 85,7% Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Hariduspoliitika • TEGEVUSKAVA kutseharidussüsteemi arendamiseks Eestisaastatel 2001 – 2004 • Prioriteet 1: Õppimisvõimaluste tagamine: kuni 18-aastastele noortele koos võimalustega noorte huvidele ja võimetelevastavate õppekavade valikuks, et hõlbustada üleminekut koolist tööellu. • Tulemus: • kutsealase koolituse võimalus on olemas 50% põhikooli lõpetanute vanuserühmast(sh kutsealane eelkoolitus gümnaasiumis) ja 50% keskkooli lõpetanutest, k.aerivajadustega õpilastele; • õpilaste arv kutseharidussüsteemis kasvab 2004/05 õ/a-ks 35% võrra. 2002 35 400 2003 38 500 2004 42 600 Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Hariduspoliitika Üldkeskharidus (gümnaasiumiklassid) Kutseharidus Kõrgharidus 1996 37,8 31,5 30,1 1997 38,3 31,3 34,5 1998 37,1 31,2 40,6 1999 37,5 31,1 49,6 2000 38,0 30,9 56,4 2001 39,4 29,8 60,4 2002 39,9 28,1 63,6 • Õppijad haridusastme järgi, 1996–2002(õppeaasta alguses, tuhat) 2002 35 400 2003 38 500 Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Hariduspoliitika • TEGEVUSKAVA kutseharidussüsteemi arendamiseks Eestisaastatel 2001 – 2004 • Prioriteet 2: Õppe kvaliteedi kindlustamine • Kaasaja nõuetele vastava õpetajakoolituse ning pedagoogidetäienduskoolitussüsteemi väljaarendamine. • Õppekeskkonna moderniseerimine ning õppekavade sisu kaasajastamineõpetuse kvaliteedi vastavusse viimiseks tööturu nõudmistega. Tulemus: • Töötavad 8 kutseõppekeskust, kus on ajakohastatud õppebaas ja õppekavad, kvalifitseeritud õpetajad ja tihe koostöö sotsiaalsete partneritega: - 3 Tallinnas – tehnika, tehnoloogia, majandus, ehitus, logistika, side, kommunikatsioon; - Kohtla-Järvel, Narvas – tehnika, tehnoloogia, keskkonnahoid, teenindus; - Kagu-Eestis – tehnika, teenindus, majandus; - Kesk-Eestis – ehitus, teenindus, tehnoloogia,maamajandus; - Saaremaal – hotelli - ja majutusteenindus; Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Rahastamise võrdlus • Rahaeraldused tegevuskuludeks kutsehariduses, kõrghariduses, üldhariduses, Soome kutsehariduses. Odav Haridus? Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Rahastamine • Kehtna MTK riigieelarvelise rahastamise võrdlus 1999-2004 (tuhat krooni, õpilaste arv stabiilne) Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
KESKMISED ELEKTRIHINNAD, senti/kWhAverage Electricity Prices Allikas: Eesti Energia AS / Source: Eesti Energia AS TarbijagruppConsumer group 1997 1998 Muutus 1999 Muutus Elektrihind 1999 Kõik tarbijad Eestis 44.5 50.9 +14.4% 57.6 +13.2% s.h suurtarbijadincl. large consumers 43.3 46.6 +6.7% 49.5 +6.2% väiketarbijadsmall consumers 51.8 62.1 +19.9% 71.6 +15.3% edasimüüjaddistributers 35.8 39.2 +9.5% 43.6 +11.2% kodutarbijadhouseholds 40.1 48.9 +21.9% 55.8 +14.1% Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Õpetajate töötasu • Võrdlus Eesti Keskmise brutopalgaga Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Õpilaskoha maksumus Kehtna MTK (1999-2000) - 17528 krooni Pearahapõhine rahastamise nn tõus Pearaha (2003) 11 500 kr. + ruutmeetrid 2891 kr. = 14 391 krooni Pearaha (2004) 13600 krooni Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Ruutmeetrid 2004 Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Majanduskulud Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Rahastamine • Ettepanek 2004. aastaks (PEARAHA) • Õppetööks kasutatavate ruutmeetrite alusel majanduskuludeks raha eraldamise lõpetamine 2004.aastast on võimalik rakendada juhul kui arvestatakse eraldi: • Õpilaskodude rahastamist • ruutmeetrid • majutust vajavate õpilaste arv • õpilaskodu kohtade arvu • Õpetatavate erialade koefitsendid • Erialade õpetamise spetsiifika • vajalikkus riigi majanduse kasvu tagamisele • Õpilaste koguarvu koolis • üldhariduse rahastamine – vähemalt 5 kategooriat Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Ministeerium arvab Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Meie arvame • Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakool tagab: • koolitusekvaliteedi, • koolituse kättesaadavuse, • kutsehariduses osaleja motiveerituse ning • piisavalt paindlikult tema huvidele ja võimetele vastavuse. • “Raha paneb rattad käima” – võrdsed võimalused • Eelduste loomine koostöö-klastrite tekkele ettevõtluses (kommunikatsioon, koolitus, seadusandlus) • Rapla maakonna hariduse kontseptsioon • Me omame selget ettekujutust Raplamaa osast Eesti Kutsehariduse Arengukavas 2005-2008. Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Majandusküsimustele keskendatud Euroopa Foorumil Tamperes rõhutas president Lennart Meri: Majandusnäitajate kõrval on ka muid, harilikult varjujäävaid tegureid, millest sõltub riigi ja ühiskonna edukus. Avatud majanduse ülim eesmärk ei ole mitte ulatuslikum tootmine, vaid “loovuse süvendamine, ajaloo taastootmine, keele, kultuuri, keskkonna arendamine — tasakaalu kujundamine inimese ja tuleviku vahel.” “Elada elusamat elu” (Uku Masing) Lõppsõna Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve
Tänan tähelepanu eest Eero Kalberg 29. märts 2004 Pühajärve