270 likes | 478 Views
Kompetencije školskoga knjižničara, stručnog suradnika u nastavi i člana stručnog tima škole. Doc.dr.sc. Dinka Kovačević Odjel za kulturologiju Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku Sarajevo, 3. lipnja 2013. Put prema suradničkom ozračju i timskom radu. O školskoj knjižnici
E N D
Kompetencije školskoga knjižničara, stručnog suradnika u nastavi i člana stručnog tima škole Doc.dr.sc. Dinka Kovačević Odjel za kulturologiju Sveučilišta J. J. Strossmayera u Osijeku Sarajevo, 3. lipnja 2013.
Put prema suradničkom ozračju i timskom radu • O školskoj knjižnici • U školskoj knjižnici • Za školsku knjižnicu Promjene u obrazovanju i cjeloživotnom učenju školskoga knjižničara kao spremnost na prilagodbu
Stručni suradnici • Stručni suradnici u školskoj ustanovi su: pedagog, psiholog, knjižničar, stručnjak edukacijsko-rehabilitacijskog profila • Obavljaju neposredni odgojno-obrazovni rad s učenicima te stručno-razvojne i koordinacijske poslove • Tjedne radne obveze učitelja i stručnih suradnika u OŠ propisuje ministar u skladu s količinom odgojno-obrazovnog rada ugovorenog kolektivnim ugovorom
Polazišta U Hrvatskoj ima 1329 škola (896 osnovnih i 433 srednje škole) Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi (2008) : "svaka škola ima knjižnicu", što bi trebao biti i minimalan broj potrebnih školskih knjižničara Temeljni kolektivni ugovor za službenike i namještenike u javnim službama (2002): Stručni suradnik knjižničar ostvaruje pravo na puno radno vrijeme ako škola u svom sastavu ima školsku knjižnicu ustrojenu prema propisanim standardima ili ako osnovna škola ima više od 12 razrednih odjela, a osnovna umjetnička škola više od 200 učenika
… Što i koliko trebaju znati školski knjižničari? Čime oni pridonose da škola postaje uspješnija, a učenici zadovoljniji svojim ishodima učenja? Koji uvjeti trebaju biti ispunjeni kako bi se dobili kvalitativni pokazatelji u području donošenja odluka, važnih za dobrobit pojedinca, skupine i društva u cjelini?
Zahtjevi • Knjižničar koji danas želi postati školski knjižničar mora već prvoga radnog dana biti spreman izvršavati zadaće koje traži neposredni odgojno-obrazovni rad s učenicima. To znači imati i dokaze o pedagoškim kompetencijama • Uspješan rad ovisi o prvim koracima u školskoj knjižnici, (sociološka i psihološka prilagodba). Početak je i u procesu radne prilagodbe koja ujedinjuje knjižničarski i odgojno-obrazovni rad, uvjete rada, školsko ozračje i nove načine učenja u cjeloživotnom procesu • Jedna od vrlo zahtjevnih osobina školskoga knjižničara je biti uvijek "korak dalje" u odnosu na druge kolege/ice u školi
Promjene • Promijenjeni odgojno – obrazovni sustav pred sve učitelje/nastavnike i školske knjižničare postavlja vrlo zahtjevne zadaće, kao što su brzo prilagođivanje, niz poslova koji nisu nikada prije postojali i daleko veći obim znanja nego se to donedavno moglo i očekivati • U škole i njihove školske knjižnice već godinama dolaze visokoobrazovani stručni kadrovi koji imaju usvojene kompetencije za samostalan rad i u potpunosti su ravnopravni sa svim ostalim strukama u školi
Inovativnost Jedna od važnih pozitivnih osobina u suvremenom obrazovanju i knjižničarstvu podrazumijeva: otvorenost prema promjenama kritičnost prema radu i istraživački duh prihvaćanje i primjena ideja i vlastiti doprinos u njima spremnost na razmjenu iskustava
Tko je školski knjižničar? • Stručno obrazovana osoba: informacijski stručnjak, knjižničar, učitelj/nastavnik, menadžer • Osoba koja se kontinuirano dalje usavršava - cjeloživotni učenik • Član dviju profesija koje imaju svoja pravila i koje su, kao i svaka profesija, odgovorne javnosti za svoj rad
... • Kvalificirani i specijalizirani stručni suradnik u stvaranju uspješne/kvalitetne škole • Na osnovi suvremenih znanstvenih spoznaja stvara najpovoljnije uvjete za cjelovit razvoj vlastite osobnosti i osobnosti korisnika knjižnice • Kreira poticajnu odgojnu sredinu u školskoj knjižnici za uspješno učenje u školskim i izvanškolskim uvjetima
Svojim radom osigurava intelektualni i fizički pristup izvorima informacija i znanja na svim medijima, što je jedno od temeljnih ljudskih prava – pravo na informacije. • Ostvaruje odgojno-obrazovnu, stručno-knjižničnu i kulturnu i javnu djelatnost školske knjižnice i škole • Na načelima partnerstva s učenicima, učiteljima, ostalim stručnim suradnicima i roditeljima potiče individualne stvaralačke sposobnosti učenika, osposobljuje ih za samostalno učenje utemeljeno na istraživačkom pristupu kao osnovi za cjeloživotno učenje Školska knjižnica - metodičko središte suvremene škole Školski knjižničar pokazuje svoju pedagoško-didaktičko-metodičku osposobljenost
Kompetencije školskoga knjižničara Oduvijek se zapravo radilo samo o pitanjima različitosti kompetencija za školske knjižničare prema svim drugim knjižničarima, a one se odnose na: 1.Stupanj obrazovanja 2. Stručne knjižnične kompetencije 3. Pedagoško-psihološko kompetencije 4. Didaktičko-metodičke kompetencije
Redovito obrazovanje • Studij knjižničarstva na 4 sveučilišta: - Zagreb - Osijek - Zadar - Rijeka
Stupanj obrazovanja Prema Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi mora biti visoka stručna sprema, što znači da je ukupan broj školskih knjižničara imao i ima visoku stručnu spremu U svim ostalim knjižnicama moguće je bilo i jest, uposliti kadrove s višom ili čak srednjom stručnom spremom (u nekim knjižnicama takav je kadar još uvijek u većini)
Stručne knjižničarske kompetencije U cijelosti se kod školskog knjižničara moraju stalno jednako usavršavati u nastojanju da svi budu na razini izvrsnosti Školski knjižničar je uvijek bio "solo knjižničar" pa samim time nije moguće specijalizirati se u poslu, kao što je to moguće, čak i poželjno, u drugim vrstama knjižnica
Pedagoško-psihološke kompetencije Za školskoga su knjižničara nužnost U vremenu kada su školski knjižničari u knjižnicu dolazili iz redova nastavnika, a zatim završili i knjižničarstvo na dodiplomskom studiju ili pomoću stručnoga ispita, bila je sretna okolnost da je većina imala na diplomskoj razini usvojene pedagoško-psihološke sadržaje. Znajući da su unutar djelatnosti školske knjižnice čak 70% zastupljeni odgojno – obrazovni sadržaji, važno je pratiti nove generacije diplomiranih knjižničara i usvajanje ovih znanja
Didaktičko-metodičke kompetencije Školski knjižničari u Hrvatskoj su od ranih 80-tih godina prošlog stoljeća započeli poučavanje informacijske pismenosti, što je u tom vremenu bila prava novina Danas su ovi sadržaji i formalno uklopljeni u novi nastavni kurikulum i čine obvezu poučavanja sa zadanim ishodima učenja Drastična promjena načina i pristupa učenju u školi, pa time i u školskoj knjižnici sve više uvodi korelacijske, integracijske i projektne pristupe u učenju što za školskog knjižničara znači ovladanost didaktičko-metodičkim znanjima na visokoj razini
Personalne (osobne) kompetencije Osobnost, svijest o važnosti misije koja mu je povjerena Znanje i vještine posredovanja kvalitetnih i provjerenih informacija Kreiranje poticajnih odgojnih aktivnosti u školskoj knjižnici za uspješno učenje u školskim i izvanškolskim uvjetima Sposobnost rješavanja problema i analiziranja korisničkih potreba Poznavanje i razumijevanje dječje razvojne psihologije Kontinuirane aktivnosti na promicanju čitalačke i informacijske pismenosti Poduzetnički duh, voditeljstvo i vrjednovanje usluga i programa
I ovo je važno (Haycock, 1997) Sposobnost komuniciranja Predan rad Sposobnost planiranja izvrsnog programa rada ”Imati viziju” Neprekidno istraživati, pronalaziti ”novo” Nove mogućnosti unaprjeđivanja svojih programa rada partnerski odnos u školi i izvan nje Kreiranje okruženja međusobnog poštivanja i povjerenja Uspješan timski rad Modeli učenja za cijeli život Fleksibilnost i prilagodbu u vremenu neprestanih promjena
Stručno usavršavanje • Proljetna škola školskih knjižničara http://library.foi.hr/zbirke/proljetna-skola/index.php • Županijska stručna vijeća • Sustav napredovanja u odgojno-obrazovnom sustavu
Savjetovanje ‘89.: • Funkcija školske biblioteke u srednjoškolskom obrazovanju • Školska biblioteka kao informacijska osnova pojedinih predmetnih područja-pokušaj materijalne standardizacije • Školski bibliotekari u sustavu permanentnog obrazovanja-redovno školovanje i obrazovanje uz rad • Poticanje učenika na čitanje školske lektire u suradnji školskih bibliotekara i nastavnika hrvatskoga jezika • Timski rad u školskoj biblioteci doprinos unapređivanju odgojno-obrazovnog procesa • Uloga stručno-razvojne službe u unapređivanju rada školske biblioteke
Organizacija i provedba stručnog usavršavanja u AZOO (opis stanja) Teme stručnog usavršavanja Područja: • obrazovna politika • stručno-predmetno područje • pedagoško • didaktičko-metodičko • psihološko • organizacijsko • komunikacijsko-refleksivno • inkluzivni odgoj i obrazovanje Predavači na stručnim skupovima i institucije s kojima surađuju • viši savjetnici AZOO • visokoškolske ustanove • Agencija za mobilnost i programe EU • Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja • civilni sektor i strukovne udruge • međunarodne institucije
Strategije stručnog usavršavanja za profesionalni razvoj odgojno-obrazovnih radnika (2014-2020) Temelj : kvaliteta, učinkovitost i relevantnost stručnog usavršavanja koje provodi Agencija za odgoj i obrazovanje Usmjereno na profesionalni razvoj odgojno-obrazovnih radnika u skladu s njihovim potrebama i potrebama odgojno-obrazovnog sustava Svrha:stručno usavršavanje je razvoj osobnih i profesionalnih kompetencija, unapređenje kvalitete nastave i poboljšanje obrazovnih ishoda učenja Strateški plan provedbe Strategije, s jasno definiranim pokazateljima rezultata, pokazateljima učinka, rokovima za provedbu aktivnosti te čimbenike realizacije IPA Komponenta IV – Razvoj ljudskih potencijala – Program EU za Hrvatsku – EuropeAid/130730/D/SER/HR Poboljšanje kvalitete sustava stručnog usavršavanja odgojno-obrazovnih radnika
Preporuka Unaprijediti kvalitetu sustava stručnog usavršavanja, znači razviti nove programe i poboljšane modele stručnog usavršavanja s jasno definiranim ciljevima temeljenim na kompetencijskom pristupu, uvažavajući prethodno stečeno znanje i vještine, iskustvo i sklonosti odgojno-obrazovnih radnika
Zaključci Agencija za odgoj i obrazovanje Kvalitetno stručno usavršavanje: sadržajno raznolik, dostupan, kontinuiran i organiziran niz aktivnosti, jasno definiranih ciljeva, kojima se različitim ciljnim skupinama omogućuje profesionalno učenje i razvoj. Doprinosi razvoju kompetencija odgojno-obrazovnih radnika, unapređuje metodičko-didaktička te znanja u matičnoj znanosti, dostupno je svim sudionicima u primjereno vrijeme, provodi se različitim oblicima i modelima, potiče korištenje IKT-a u radu i profesionalnom razvoju te uključuje postupke vrjednovanja
Više koraka dalje Djelatnost školske knjižnice danas možemo označiti i vrjednovati kroz usmjerenost prema odgoju i obrazovanju u svim njegovim oblicima, kroz najrazličitije ponuđene aktivnosti, poticanje i promicanje plana suradnje i timskog rada i procesa njihovog oblikovanja. Novi Standard i predložene Smjernice za rad školskoga knjižničara zajedno čine kvalitativan okvir u kojem se zrcale profesionalne vrijednosti pojedinca i obrazovni interesi, znanja o zanimanju, planiranju karijere, sposobnostima suočavanja i rješavanja problema i planovima za druge važne uloge u radu i životu
Hvala na pažnji! "Možemo naučiti kako vidjeti stvari onakvima kakve doista jesu, ali samo ako imamo viziju, možemo vidjeti stvari onakvima kakve bi mogle biti." Max DePree, (1997) Stručne i komunikacijske kompetencije školskoga knjižničara u novije vrijeme usmjerene su prema globalnom pristupu, odnosno pedagoškoj osposobljenosti u kojoj je važna komponenta senzibilitet knjižničareve ličnosti kao temeljne varijable u sklopu institucionalnoga školskog konteksta, uz istovremeno poticanje učenikovih osobnih aktivnosti i podržavanje samostalnih aktivnosti, što sve zajedno olakšava i razvojno podupire učenikovu prilagodljivost i uspješnu integraciju u nastavni proces.