520 likes | 769 Views
Hva er personlighet:. Allerede i 1937 beskrev Allport, G. W. over 50 ulike definisjoner av personlighet "Personligheten er vr typiske mte tenke, fle og handle p i ulike situasjoner over en lengre tidsperiode.". Personlighetsmodeller: . Innen normalpsykologien prvd identifisere noen f d
E N D
1. Spiseforstyrrelser og personlighetsforstyrrelser. Høna eller egget? Kropp og selvfølelse 26. April –07
Overlege
Øyvind Rø PhD
Modum Bad
2. Hva er personlighet: Allerede i 1937 beskrev Allport, G. W. over 50 ulike definisjoner av personlighet
”Personligheten er vår typiske måte å tenke, føle og handle på i ulike situasjoner over en lengre tidsperiode.”
3. Personlighetsmodeller: Innen normalpsykologien prøvd å identifisere noen få dimensjoner som kan forklare personlighetsvariasjon
Statistiske modeller, faktoranalyser
4. Hierarkisk organisering av personligheten
5. Ulike modeller: Trefaktor-modell
(Eysenck & Eysenck 1985)
Fem-faktormodell (”Big Five”)
(Costa & McCrae 1988)
Circumplex modell (Leary 1957)
Cloningers psykobiologiske modell
7. Arv eller miljø? Omtrent 50% av en persons personlighetstrekk kan forklares ut fra arv.
(Bouchard & Loehlin, 2001)
8. Er personligheten stabil? Avhengig av hvilke sider ved personlighet som undersøkes
Personligheten vanligvis relativt stabil fra 20 årene
Patologiske personlighetstrekk kan endres over tid
9. Stabilitet ved personlighetstester: Personlighetstester gjentatt hos samme person ved ulike tidspunkter:
(Fraley & Roberts 2004, Roberts & Delvecchio, 2000)
øker med alder
0,41 barndommen
0,55 i 30 års alderen
0,70 mellom 50-70 år
10. Personlighetsforstyrrelser – beskrives ut fra ulike teorier :
Intrapsykiske/psykodynamiske teorier
Interpersonlige teorier
Kognitive teorier
Nevrobiologiske teorier Gsdgftas
hjfgujGsdgftas
hjfguj
11. Personlighetsforstyrrelser: Vedvarende mønster av indre opplevelser og atferd som representerer markerte avvik fra det som forventes i personens kultur.
Manglende fleksibilitet og mønstret opptrer i et bredt spekter av personlige og sosiale sammenhenger.
Mønstret fører til klinisk betydningsfulle ubehag eller funksjonssvikt.
Debuten kan spores tilbake til ungdomsårene eller tidlig voksen alder
12. Kategorielle diagnosesystemer International Classification of Diseases (ICD)
ICD-10 er nåværende utgave
Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM)
DSM-IV er nåværende utgave
13. DSM-III 1980 Akse inndeling
Egen akse for personlighetsforstyrrelser
“ This separation ensures that consideration is given to the possible presence of disorders that are frequently overlooked when attention is directed to the usually more florid Axis I disorders” p. 23
Definert antall kriterier som må oppfylles for en diagnose
Personlighetsforstyrrelsene inndelt i tre Cluster: A,B og C
14. DSM-I (1952) til DSM-IV(1994) 21 ulike personlighetsforstyrrelser vært foreslått i denne tidsperioden
4 personlighetsforstyrrelser har vært relativt uendret (paranoid, schizoid, antisosial og tvangspreget)
DSM-III-R (1987) til DSM-IV (1994)
Kun 10 av 93 kriterier er helt identiske
15. Påfallende ustabilitet i de diagnostiske kriteriene på personlighetsforstyrrelser. I kontrast til enighet om at personlighetsforstyrrelser i seg selv er stabile over tid.
16. De ulike personlighetsforstyrrelsene i DSM-IV Cluster A: ”de eksentriske”
Paraniod, schizoid, schizotyp
Cluster B: ”de dramatiske”
Antisosial, borderline, histrionisk, narsissistisk
Cluster C: ”de engstelige”
Unnvikende, tvangsmessig, avhengig
17. Hvordan diagnostisere? Klinisk vurdering
Selvrapporteringsskjema
Strukturerte intervjuer
SCID-II intervju
18. Forekomst av personlighetsforstyrrelser(Torgersen et al., 2001) 13 % i den voksne norske befolkningen
Ingen kjønnsforskjeller
Høyere forekomst i byene og blant lavere sosiale lag
19. Problemer med personlighetsforstyrrelses diagnosene: Mange har både en symptomlidelse og personlighetsforstyrrelse
Mange har flere personlighetsforstyrrelsesdiagnoser
Dimensjonelle versus kategorielle mål
20. Samsykelighet: Hvis en person har en personlighetsforstyrrelse,
66% - 97% har også en symptomlidelse
(Dahl, 1987, Alnæs & Torgersen, 1988)
Hvis en person har en symptomlidelse,
13% - 81% har også en personlighetsforstyrrelse
(Faberga et al. 1990, Alnæs & Torgersen, 1988)
21. Hvor mange har flere personlighetsforstyrrelser? Ca ¾ av borderlinepas. hadde også andre personlighetsforstyrrelser (Zanarini et al. 1998)
Over 50% med personlighetsforstyrrelse hadde flere enn en personlighetsforstyrrelse (Rø et al., 2005)
22. Stabilitet av personlighetsforstyrrelser: Etterundersøkelser viser stor variasjon (25 -78 %) i andel personer som fortsatt har personlighetsforstyrrelser (McDavid & Pilkonis, 1996)
23. Spiseforstyrrelser og personlighetsforstyrrelserMetodeproblemer: Hva er det som måles?
Symptomer eller personlighet (”State – trait”)
Ved spiseforstyrrelser:
Underernæring
Depresjon
Bulimisk adferd
24. Spiseforstyrrelser og personlighet: Debut av spiseforstyrrelsen i tenårene
Tenårene viktig for utvikling av personlighet :
Identitet
Mellommenneskelige og sosiale relasjoner
Seksualitet
Alvorlige spiseforstyrrelser kan påvirke den normale personlighetsutviklingen i tenårene
25. Forekomst (%) av personlighetsforstyrrelser (PF) ved spiseforstyrrelser Rosenvinge et al. (2000) Metaanalyse 28 studier
26. Forekomst og forløp av PF hos voksne pasienter innlagt Modum Bad for behandling av spiseforstyrrelser Rø et al. (2005)
27. Forekomst av PF hos voksne pasienter med langvarige spiseforstyrrelser
29. Hovedfunn spiseforstyrrelser og personlighetsforstyrrelser (PF): Lik frekvens av PF hos pasienter med anoreksi og bulimi
Unnvikende PF hyppigst forekommende dernest borderline og tvangsmessig PF
Borderline PF hyppigere hos pasienter med bulimi
Tvangsmessig PF hyppigere hos pasienter med anoreksi
30.
31. Reduksjon på 53% av antall personlighetsforstyrrelser over to år: Start 101
Ett år 75
To år 54
inkludert 10 med ”nye” pf.
32.
Inn Ett år To år
Cluster A
Paraniod 20% 15% 3%
Schizotypal 0 1% 0
Schizoid 4% 3% 0
Cluster B
Histrionisk 5% 0 0
Narsissistisk 0 0 0
Borderline 22% 15% 17%
Cluster C
Unnvikende 51% 44% 42%
Avhengig 10% 8% 3% Tvangsmessig 16% 16% 9%
33. SCID-II 3, på topp ved start! Engster du deg ofte for å bli kritisert eller avvist i sosiale situasjoner? (unnvikende)
Føler du deg ofte tom innvendig? (borderline)
Tror du at du er mindre god, dyktig eller likendes enn folk flest? (unnvikende)
34. SCID-II, 3 på topp ved 2 år! Engster du deg ofte for å bli kritisert eller avvist i sosiale situasjoner? (unnvikende)
Tror du at du er mindre god, dyktig eller likendes enn folk flest? (unnvikende)
Har du ofte gjort ting impulsivt? (borderline)
35. Effektstørrelser for endring av Pf over to år
36. Stabilitet av personlighetsforstyrrelser ved to års etterundersøkelse: Borderline PF. 71%
Unnvikende PF. 68%
Tvangspreget PF. 22%
Paranoid PF. 13%
Spiseforstyrrelser 74%
37.
ES > 0.8 stor, 0.5– 0.8 moderat, 0.2-0.5 liten
38.
39. Resultater:*p<0.05, **p<0.01, ***p<0.001
40. Hovedfunn: Betydelig reduksjon av forekomst av PF over tid
Samtidig reduksjon av symptommål og personlighetsmål
Symptomendringen kom før personlighetsendringen
Personlighetspatologi delvis en komplikasjon til spiseforstyrrelsen
41. Stability and change in personality pathology: Revelations of three longitudinal studiesLee (2005) ”DSM – diagnosed personality disorders is not as stable as the charteristic trait that underlie personality pathology. DSM PD are hybrids of more acute ”Axis I-like” symptoms that resolve more quickly and longer lasting affective, cognitive and behavioral personality dysfunctons.”
42. Påvirker PF forløpet av SF? Noen studier viser negativ påvirkning av behandlingsforløp:
Anoreksi
Tvangsmessig pf., engstelig pf., borderline pf.
Bulimi
En eller flere pf, borderline pf.
BED, tvangsspisingslidelse
En eller flere pf, borderline pf
43. Grilo (2003): PF henger sterkere sammen med langtidsforløpet av generelle psykiatriske symptomer enn forløpet av symptomer på SF
44. Forløpsstudien Modum Bad:Hvordan påvirket personlighetsforstyrrelser forløpet?
45. Sårbarhetsmodellen: PF SF
Komplikasjonsmodellen: SF PF
Interaksjonsmodellen: SF PF
PF
Felles årsak modellen: X
SF
46. Sårbarhetsmodellen: Perfeksjonisme AN (Stice, 2002)
En nedsatt evne til å oppnå glede over prestasjoner fordi utføringen ikke var god nok
Lav selvfølese (Button et al., 1996)
Knyttes til kroppsopplevelse
Negative affekter (Stice et al. 2000)
Impulsivitet (Stice, 2002)
47. Komplikasjonsmodellen: Under- eller feilernæring medfører bl.a. depresjon og tvangsmessig tenkning (Keys et al. 1950)
Bulimisymptomer fremmer en negativ selvopplevelse og kan øke impulsatferd (Vitousek & Manke, 1994)
Symptomreduksjon inntrer før personlighetsreduksjon (Rø et al. 2005)
48. Interaksjonsmodellen Høyere nivå av PF og personlighetsproblemer i sykdomsfase (Garner et al. 1990)
49. Felles årsak modellen Genetikk (Bulik et al. 2000)
Traumatiske hendelser før debut av SF (Welch et al. 1997)
50. Behandlingsstrategi ved SF og PF: SF-symptomer forsterker PD
Fokuser på reduksjon av SF symptomer
PD influerer på relasjoner også terapirelasjonen
Fokuser på hvordan personlighets patologien påvirker terapeutalliansen og hindrer endringsprosessen
Personlighetstrekk påvirker den generelle tilpassingen
Hjelp pasienten å endre/håndtere personlighetstrekk
52. Oppsummering Flere ulike modeller for å forstå forholdet mellom symptomlidelser, personlighet og personlighetsforstyrrelser
For den enkelte pasient kan ulike kombinasjoner av disse modellene medvirke til de psykiske vanskene
53. Oppsummering: Enkelte personlighetstrekk gjør en mer sårbar for å utvikle spiseforstyrrelser
Personer med spiseforstyrrelser har økt forekomst av patologiske personlighetstrekk
Patologiske personlighetstrekk er delvis en komplikasjon til spiseforstyrrelsen